![](https://zoe.mediaworks.hu/public/uploaded_pictures/17563565_auto_resized.jpg?ver1)
A NATO vezetője példátlan fenyegetést küldött Kínának
origo.hu
![](https://zoe.mediaworks.hu/public/uploaded_pictures/17563565_auto_resized.jpg?ver1)
Pünkösd ünnepe (idén május 27.) egyre inkább összefonódik az összmagyarság legnagyobb búcsújáró helyével, Csíksomlyóval. Bullájában 1444-ben így írt róla IV. Jenő pápa: "...óriási tömeg szokott oda összefolyni ájtatosság céljából, és naponta nem szűnik meg oda összefolyni. Különösen Sarlós Boldogasszonykor (július 2.) özönlött ide a nép, amikor a Kárpát-medencében az aratás ünnepét tartották." Mintha Jeremiás prófétát hallanánk: "Vegyétek szemügyre az ősi utakat, és kérdezősködjetek a régi ösvényekről: melyik volt a jó út, és azon járjatok! Akkor majd megtaláljátok lelketek nyugalmát." A Kárpát-medencében régen ünnepélyesen kezdték meg az aratást, az ősi Keleten ugyancsak. A zsidóknál pünkösd az aratás kezdete. Mezopotámiában Babának, a Földanyának, a népe kenyeréről gondoskodó Istenasszonyának is akkor volt az ünnepe. A magyarok Keletről hozták magukkal a Földanya (Babba Mária) tiszteletét, amelynek - úgy tűnik - Csíksomlyó volt az egyik fő kultikus központja. Ősi szokás hagyománya, hogy a búcsú elnyeréséhez megjárják a szent hegyet, a Jézus-hágót (a Kis-Somlyó legmeredekebb szakaszát), a hegy csúcsán áldozatot mutatnak be, énekkel köszöntve az Istenanyát, hogy a pünkösdi virradat sugarainál a tiszta szívűek megláthassák Babbát, a Boldogasszony Anyát, a kereszténységben Szép Szűz Máriát. "Így őrzi Csíksomlyó népünk hitvilágának csodálatos virágát, elveszettnek hitt mitológiánk mai is élő, ragyogó bizonyságát." (Daczó Árpád Csíksomlyó titka című könyve nyomán)
origo.hu
mindmegette.hu
origo.hu
magyarnemzet.hu
vaol.hu
origo.hu
nemzetisport.hu
vg.hu
nemzetisport.hu
nemzetisport.hu
origo.hu