![](https://zoe.mediaworks.hu/public/uploaded_pictures/17564266_auto_resized.jpg?ver1)
Drámai különbséggel nyert a német válogatott, de még nincs veszve semmi
origo.hu
![](https://zoe.mediaworks.hu/public/uploaded_pictures/17564266_auto_resized.jpg?ver1)
Amikor még több generáció élt együtt, nem volt kérdéses, hogy idős hozzátartozóinkról gondoskodunk. A társadalmi változások következtében, a nukleáris családok létrejöttével azonban a felnőtt gyermekek sokszor távol élnek idős szüleiktől, és az sem biztos, hogy olyanok az életkörülményeik, hogy képesek e feladatnak megfelelni. Az alaptörvény és a polgári törvénykönyv is tartalmazza, hogy az önmagukat eltartani nem képes szüleinkről kötelesek vagyunk gondoskodni. Hogyan működik a gyakorlatban a szülőtartás? Dr. Strassburger Gyula ügyvédet kérdeztük.
Fontos szempont, hogy a gyermeknek abban az esetben keletkezik tartási kötelezettsége, ha az idős hozzátartozó nem képes önmagát eltartani és nincsen tartásra kötelezhető házastársa, volt házastársa vagy élettársa. Ez a sorrend a kötelezettség szempontjából – hangsúlyozza Strassburger Gyula.
A rászorultság a meghatározó szempont. Ez mit jelent? Például, ha olyan alacsony a hozzátartozónk öregségi nyugdíja, hogy abból nem tudja fedezni a megélhetését (rezsiköltség, élelmiszer, alapellátás). Az idős kora, betegsége, fogyatékossága vagy más ok miatt gondozásra szoruló rokon tartásánál a gondozás és ápolás költségeit is figyelembe kell venni.
Szüleink, nevelőszüleink szeretettel gondoskodtak rólunk gyermekkorunkban, és az az élet rendje, hogy ezt a gondoskodást idős korukban viszonozzuk nekik. A teljesítés általában önkéntes szokott lenni, abban az esetben viszont, ha a kötelezett nem fizet, a bíróság kikényszerítheti azt. A tartásra kötelezett gyermek csak nagykorú lehet, és csupán akkor kell szülőjét eltartania, ha az saját és családja megélhetését nem lehetetleníti el.
Kérdésként szokott felmerülni, hogy abban az esetben, ha a gyermek lakáshitelt vett fel, akkor is fizetnie kell-e a szülőtartást? – veti fel az ügyvéd. Ilyenkor a bíróság mérlegeli a körülményeket. Hiszen ha a lakás a gyermek alapvető lakhatását biztosítja és nem luxuskörülményeket teremt, akkor a hitelfelvétel észszerű megoldás. Testvérek esetében külön meg kell vizsgálni, hogy képesek-e a szülőtartásra, és köztük jövedelmi, vagyoni viszonyaik és teljesítőképességük alapján szükséges megosztani a terheket. Előfordulhat ugyanis, hogy nagyon különböző anyagi körülmények között élnek, egyikük szép karriert futott be, míg, mondjuk, a másik elvált, önhibáján kívül alakult kevésbé jól a sorsa. Testvérek között felmerülhet az a kérdés is, hogy egyiküknek sokkal több támogatást nyújtott az idők során a szülő, mint a másiknak: például besegített neki a háztartásvezetésbe, vagy vigyázott az unokáira. Ebben az esetben a többi testvér, akit ilyenformán kevésbé pártfogolt a szülő, joggal várhatja el azt, hogy a több segítségben részesült testvér nagyobb részben vegye ki a részét a szülő tartásából is.
A szülőtartás fizetési módja pénzösszeg, melynek nagyságát a bíróság állapítja meg, legtöbbször határozatlan időtartamra. Az összeg nagysága legfeljebb a gyermek jövedelmének a felét teheti ki. Konkrét szülőtartási eset lehet például, amikor a szülő idősotthonban él és a gyermek hozzájárul a havi térítési díjhoz.
Szülőtartásra akkor nem jogosult a szülő, ha még nyugdíjkorhatár előtt áll, munkanélküli, és fizikai, mentális állapota lehetővé teszi számára a munkavállalást. Szintén kizárja a jogosultságot, ha a szülő szenvedélybeteg. Az is kizáró ok, ha nem a szülő nevelte fel a gyermekét, hanem a nagyszülők, vagy állami gondoskodásban nevelkedett. Ugyancsak érdemtelen a tartásra az a nagykorú, aki a tartásra kötelezettel, vagy vele együtt élő hozzátartozójával szemben olyan súlyosan kifogásolható magatartást tanúsít, vagy egyébként olyan életvitelt folytat, amely miatt tartása a kötelezettől nem várható el – emelte ki dr. Strassburger Gyula.
A szülőtartás megítélése nem egyértelmű a közvéleményben, ugyanis egyes vélemények szerint szülőtartást csak az a szülő érdemel, aki gondoskodó szeretettel nevelte fel a gyermekét. Nyugodt, kiegyensúlyozott körülményeket biztosított számára, nem bántalmazta, vagy szenvedélybetegként nem keserítette meg a gyermekkorát. És az is kérdés, hogy a rászoruló szülő elindul-e egyáltalán azon az úton, hogy gyermekein behajtassa a tartási kötelezettséget, vagy inkább titkolni próbálja nehéz anyagi körülményeit? Fontos szempont az is, hogy az idős emberek ragaszkodnak megszokott környezetükhöz, nehezen viselik a környezetváltozást, így, ha gyermekeik anyagi támogatásával sikerül eredeti otthonukban maradni, akkor jó megoldás a gyermekek részéről a tartásdíj fizetése.
Mint láthatjuk, nehéz és bonyolult kérdés a szülőtartás, hiszen az érzelmek sokszor eluralkodnak az értelmi szempontok felett. Amikor a szülők gyermeket vállalnak, számukra a gyermek a boldogság forrása, a kiteljesedés az életben. Rokoni viszonyaink közül is a szülő-gyermek kapcsolat az egyik legszorosabb. Hiszen szüleinktől kaptuk az életet, és értünk – bár önkéntesen, de – rengeteg áldozatot hoztak. Idős korukra nem kerülhetnek méltánytalan helyzetbe, ezért az állami közbeavatkozás a vitás esetekben szükséges.
A jogszabályi háttér
A tartási kötelezettségekről szóló jogszabályt az alaptörvény, a 2014-ben hatályba lépett új polgári törvénykönyvről szóló törvény, illetve a családjogi törvény is tartalmazza, különböző megfogalmazásban.
Az alaptörvény szerint: „A nagykorú gyermekek kötelesek rászoruló szüleikről gondoskodni.”
A családok védelméről szóló törvény szerint: „A nagykorú gyermeknek külön törvényben foglaltak szerint tartási kötelezettsége áll fenn azon szülőjével szemben, aki magát önhibáján kívül nem képes eltartani.”
A polgári törvénykönyv szerint: „Rokonaival szemben az jogosult tartásra, aki magát önhibáján kívül nem képes eltartani, és akinek tartásra kötelezhető házastársa, volt házastársa vagy volt élettársa nincs.”
origo.hu
mindmegette.hu
origo.hu
hirtv.hu
kemma.hu
origo.hu
mindmegette.hu
origo.hu
nemzetisport.hu
origo.hu
origo.hu
origo.hu