Nem derül ki, hogy a levelet azonmód a B.-i kocsmában adták-e fel, mindenesetre egy ottani élményét osztja meg velem a Kedves Olvasó.
"A múltkor betértem a talponállóba, s mit látok: egy ember a saját söröskorsójából itatja a kutyáját. Nem undorító az ilyesmi? Nem lesz baja ettől?"
Remélem, nem lett baja - a kutyának... Bár alig hinném, hogy pontosan erre volt kíváncsi a kérdező, de azért mellékesen szögezzük le: igen nagy állat az, aki a kutyáját alkohollal itatja! Ami a valódi kérdését illeti, hogy tudniillik, cseresznyézhet-e egy tálból ember és kutya, nos a válasz nem is olyan egyszerű. Ez a kérdés ugyanis e két lény együttélése óta probléma: mi az, ami ránk vagy gyermekeinkre veszélyes lehet, léteznek-e olyan betegségek, amelyeket elkaphatunk négylábú társunktól, vagy ez csak babona?
Mindenekelőtt tudnunk kell, hogy számos olyan betegség létezik, amely csupán egy-egy fajt érint, más fajra nem terjed át. A kutyánál előforduló szopornyica vagy a parvo vírus embert soha nem betegíthet meg, s mi, emberek sem fogjuk a kutyánkra ragasztani a bárányhimlőt vagy a kanyarót. Nincs adat arról, hogy a kullancscsípés okozta Lyme-kóros kutya gazdája megbetegedett volna, viszont például a tuberkulózist mi is átadhatjuk a kutyának és ő is nekünk.
A kutyáktól több módon kaphatunk betegséget, ezek közül a leggyakoribbak a kutyaharapással okozott sérülések. Tudatunkban a veszettség szerepel itt az első helyen, bár igazából ez szinte soha nem fordul elő. Sokkal inkább okozhatnak a fogon lévő szennyező anyagok akár komoly fertőzést is, ezért ajánlatos ilyen esetben rögtön orvoshoz fordulni.
A kutya érintésével terjedő betegség lehet például az allergia, ezt legtöbbször a kutyaszőr, esetleg a kutya szőrére ragadt virágporok, gombaspórák okozzák. Számos atka és gomba is élhet kedvencünkön, amelyek bennünket is otthonuknak tekinthetnek. A parazita gombák a kutya elhalt bőrrétegében, néha a körömben növekednek, spóráik nyakörvön, pórázon, ápolási eszközön (kefe, fésű) akár egy évig is életképesek maradnak. Ezek a gombák az embernek gyulladást, hajhullást, kopaszodást okozhatnak. Veszélyes lehet a rühatka és a szőratka. Gyulladást, súlyos allergiát okoznak. A bolhák terjeszthetnek vírusokat, baktériumokat, ritkább esetben élősködő férgek köztes gazdái. A fonálféreg és a galandféreg komoly fertőzési veszélyforrás. A peték a szőrről a tenyérre, onnan a szervezetbe jutnak, lárváik a májba, a gyomorba, a szembe vagy akár az agyba vándorolnak. Ha a kutyában galandféreg van, az is az emberbe kerülhet.
Mindezek ellen szinte százszázalékosan védekezhetünk a tisztasággal, azzal, ha a kutya házát és közvetlen környezetét rendszeresen takarítjuk, fertőtlenítjük, valamint a kötelező oltásokkal, a féregtelenítéssel.
Kérdésére a válaszom mindebből talán már kikövetkeztethető: egy emberi (!) körülmények között, tisztán tartott és egészséges kutyával nyugodtan lehet egy tálból cseresznyézni. De nem ajánlatos a "kivert kutyával", akinek legfeljebb, ha "takarmányt" vetnek oda, de egyébként nem törődnek vele. (Hozzátenném, a kutya nyála tartalmaz olyan enzimeket, amelyek fertőtlenítő hatásúak, ezért nem lesz például ő sem beteg, ha az utcán netán mégis felszedett valami szennyező anyagot.)
Most húszéves lányom épp a minap vallotta be, hogy azért ragaszkodott kisgyerekként berni pásztorunk estebédjének átadásához, mert mindketten abból vacsoráztak. Artúré volt a hús, Szandra lányomé a tészta. Mondanom sem kell, soha nem lett beteg.
És szerencsére Artúr sem...