![](https://zoe.mediaworks.hu/public/uploaded_pictures/17563778_auto_resized.jpg?ver1)
Magabiztos, nyolcgólos sikerrel tért vissza a női kézi NB I-be az Esztergom
nemzetisport.hu
![](https://zoe.mediaworks.hu/public/uploaded_pictures/17563778_auto_resized.jpg?ver1)
Kinek mi jut eszébe augusztus 20-ról? Tűzijáték, tisztavatás, zászlófelvonás, ünnepi körmenet, vásárok, légi bemutató? Esetleg, hogy nem kell dolgozni? Vagy a viharok? Akármi is, államalapításunk ünnepe valamiért mindannyiunknak kedves és emlékezetes. Legrégebbi nemzeti ünnepünket hívták már Szent István, Új Kenyér és Alkotmány ünnepének is.
De miért éppen augusztus 20.? István király uralkodása idején Fehérváron, augusztus 15-ére, Nagyboldogasszony napjára, a törvénykezési napokra hívta össze a királyi tanácsot. (Érdekes egybeesés, hogy első királyunk éppen ezen a napon halt meg 1038-ban.) A későbbiekben Szent László a törvényhozás kezdőnapját 20-ára tette át, ugyanis 1083-ban ezen a napon avatták szentté István relikviáit. Nagy Lajos uralkodásától kezdve már egyházi ünnepként tartották számon.
Egészen a török hódoltság idejéig övezte kultusz az ünnepet, fontos elemeként a búcsújárást, melyet az Aranybulla is említ. Legközelebb Mária Terézia uralkodása alatt emlékeztek meg István király ünnepéről. Így 1771-ben, a királynő közbenjárásával Raguzából (Horvátország) először Bécsbe, onnan pedig Magyarországra került a Szent Jobb. Évente hat alkalommal lehetett megtekinteni az ereklyét – az egyik ilyen alkalom augusztus 20.
1818-tól ismét az ünnep részévé vált a körmenet a Budai Várban. Egészen a ’48-as forradalomig évente ünnepelhetett az ország, utána 10 éven át a Bach-rendszer kényszerszünetet rendelt el. Változást csak a békülés évei hoztak, s 1860-tól ismét megrendezhették a körmenetet.
A 19. század végén – látva a francia mintát – a magyarokban is felmerült az igény a nemzeti ünnepre. Hosszas parlamenti vita vette kezdetét: március 15-e vagy augusztus 20-a a megfelelőbb időpont? Végül az utóbbi került ki győztesen, bár még ezek után is sokáig csak katolikus ünnepként tartották számon. Később egyre népszerűbbé lett a körmenet, egyre többen látogattak a Várba vidékről és a fővárosból egyaránt. Felelevenítették a régi szokást is: az aratás ünnepét. Az Új Kenyér azonban még fél évszázadig nem vált a nemzeti ünnep részévé.
A századforduló és az első világháború után néhány évig nem rendeztek országos ünnepségeket. Augusztus 20. a Horthy-korszak idején vált a magyarság egyetemes ünnepévé. Megmaradtak a régi szokások, a körmenet és a lóverseny, de új programokat is rendeztek: tisztavatás, őrségváltás – és ekkor volt először tűzijáték is.
A második világháború után az új hatalom már nem tulajdonított ekkora jelentőséget az ünnepnek. Voltak, akik egyenesen úgy gondolták, fölösleges ez az évenkénti felhajtás. A megemlékezéseket megtartották, de a körmenet – túl „katolikus” jellege miatt – nem maradhatott a rendezvények között. Természetesen a név sem lehetett az, ami addig volt, így vált Szent István napjából – az új alkotmány tiszteletére – az Alkotmány ünnepe. A programok változtak, rövidültek: csak a termelési versenynek és az aratásról való megemlékezésnek volt helye köztük.
A Kádár-rendszer enyhülést hozott: újra megtartották a tűzijátékot és a tisztavatást a Kossuth téren. Debrecenben pedig megszületett a Virágkarnevál. A körmenet azonban még 1989-ig tiltó listán volt. A rendszerváltás után a parlamentnek megint döntenie kellett: mi legyen a hivatalos állami ünnep? Március 15, augusztus 20, vagy október 23.? A képviselők többsége pedig – csaknem száz évvel az előző határozat után – augusztus 20. mellett ismét letette a voksát.
nemzetisport.hu
mindmegette.hu
life.hu
vg.hu
veol.hu
origo.hu
nemzetisport.hu
magyarnemzet.hu
borsonline.hu
borsonline.hu
origo.hu