Közélet
Kiderült, mikor választhatják meg az új köztársasági elnököt
![](https://cdn.mandiner.hu/2024/02/2Yt2ukx9qtsEFMx5-JEulQB6i3PvWAZQbKWVE3dt4og/fill/276/155/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzI1YmU3Y2FlODI4ZDRiNTM5OTNjYjA1MzI5NGM1MTMx.jpg)
Két pontban egyezett meg a svéd és a budapesti kormány: egyrészt módosították a Gripen vadászgépekre vonatkozó szerződést, a második megállapodás a harcászati eszközökhöz kapcsolódó logisztikai rendszereket és, az azokat támogató szolgáltatásokat érinti.
Kép: Orbán Viktor miniszterelnök (j) és Ulf Kristersson svéd miniszterelnök kezet fog a tárgyalásuk után tartott sajtótájékoztatón, Fotó: Miniszterelnöki Sajtóiroda/Fischer Zoltán, Forrás: MTI
További négy géppel bővíti Magyarország a honvédség Gripen vadászbombázó repülőgépflottáját – jelentette be Orbán Viktor miniszterelnök pénteken Budapesten, miután tárgyalt Ulf Kristersson svéd miniszterelnökkel.
A kormányfő értékelése szerint az ország katonai képességei jelentősen nőnek és erősödik a külföldi szerepvállalásra való képessége is a Gripen-gépekről szóló szerződés meghosszabbításával.
A megváltozott biztonsági környezetben, az orosz-ukrán háború miatt annak különös jelentősége van, hogy a magyar légierő képes az ország területén kívül is szövetségesi feladatok ellátásában saját eszközökkel közreműködni
– mutatott rá.
Orbán Viktor közölte,
megállapodott svéd partnerével abban is, hogy az ehhez a katonai rendszerhez kapcsolódó logisztikai szolgáltatásokról szóló szerződést is meghosszabbítják, és kiterjesztik a kiképzésre is.
A miniszterelnök kiemelte, létrejött egy megállapodás arról, hogy egy mesterségesintelligencia-fókuszú kiválósági központot fog nyitni a Saab és a Védelmi Innovációs Kutatóintézet, megkezdődik az együttműködés a kutatás-fejlesztés területén is.
Felidézte: a mostani kormánykoalíció első kormányzásának időszakában, 1998 és 2002 között vita volt arról, hogy Magyarországnak kell-e önálló légvédelmet fejlesztenie, és ha igen, akkor milyen technológiával, az első Orbán-kormány pedig a svédekkel való együttműködés mellett döntött, így állt rá Magyarország a Gripen rendszerre.
Jelezte: most fontos ponthoz érkeztek, mert a gépekről szóló szerződések kifutnak, ráadásul – folytatta – miután „csórók voltunk”, amikor az első Gripeneket megvettük, „nem tudtunk annyit venni, amennyire igazából szükségünk lett volna”.
Kérdésre válaszolva hangsúlyozta:
a megállapodások aláírásával Magyarország úgy döntött, hogy hosszabb távon fönntartja és egy nagyságrenddel meg is növeli a saját légvédelmi képességét, ami azt jelenti, hogy Magyarország része marad a NATO azon közös akcióinak, ahol a tagállamok egymás légtérvédelmét biztosítani tudják. Elkötelezettségünk a NATO iránt ezzel megerősödik
– jelentette ki.
A találkozó és a megállapodás összefoglaló videóját itt láthatja:
Orbán Viktor megköszönte a svéd miniszterelnök látogatását, és Svédország NATO-csatlakozására utalva azt is kiemelte, hogy
a magyar parlament hétfőn összeül, és a „szükséges döntéseket meghozza”, amivel egy szakaszt lezárnak, és egy újat nyitnak.
Arra a kérdésre, hogy mitől változott meg Magyarország véleménye a svéd NATO-csatlakozás ügyében, Orbán Viktor azt mondta: a NATO-tagság azt jelenti, hogy a szövetségben lévő országok készek harcolni egymásért, és ha ilyen erős kapcsolatot akarnak valakivel ápolni, ahhoz bizalomra és kölcsönös tiszteletre van szükség.
Hozzátette: óvatos, körültekintő előkészület történt mindkét fél részéről, hogy újjáépítsék azt a bizalmat, ami régebben megvolt, „de az utóbbi időben talán megkopott egy kicsit”. Ez „némi időbe tellett” – jegyezte meg Orbán Viktor, aki szerint nem arról van szó, hogy megváltozott a magyar vélemény, hanem arról, hogy végigvittek egy folyamatot a kezdőponttól a befejezésig.
Azt ugyanakkor visszautasította, hogy az aláírt magyar-svéd védelmi megállapodásnak volt ebben döntő szerepe.
Ez nem egy üzleti megállapodás, egy business deal, hogy itt a NATO-tagság a Gripenekért cserébe
– hangsúlyozta. Rámutatott:
a svéd-magyar védelmi együttműködés egy sokkal hosszabb történet, mint Svédország NATO-csatlakozási szándéka.
Természetes azonban, hogy egy védelmi megállapodás sokat segít a bizalom helyreállításában a két ország között, de erre ne tekintsünk úgy, mint egy deal – szögezte le, hangsúlyozva, hogy nemcsak elégedett az eredménnyel, minden egyes lépését élvezte is a bizalomépítésnek.
A kormányfő rendkívül érdekesnek, izgalmasnak és eredményesnek nevezte a megbeszélést, hangsúlyozva, hogy „sikerült tisztázni kölcsönösen a jó szándékainkat”. A két nép közötti bizalom fontos emlékeit felidézve arról beszélt:
Svédország igaz barátja volt Magyarországnak 1956-ban, amikor befogadta a menekült magyarokat, és döntő partner volt uniós csatlakozásunk során is, amikor a gyorsabb bővítés mellett érvelt.
Orbán Viktor beszámolt arról is, hogy uniós ügyeket is tárgyaltak a svéd miniszterelnökkel, különös tekintettel arra, hogy hamarosan Magyarország adja az Európai Unió soros elnökségét. Kiemelte: Svédország 2023 első félévében egy mindenki elismerését kiváltó elnökséget adott az Európai Uniónak, és ígéretet kaptak arra, hogy a svéd fél átadja tapasztalatait.
Közölte: Ulf Kristerssonnal a globális gazdasági versenyképesség, illetve a közös európai uniós biztonság és védelem politika fejlesztéséről is egyeztettek, valamint egyetértettek abban is, hogy az illegális migráció ellen küzdeni kell, és a szervezett bűnözés felszámolásában is segítséget kell nyújtani egymásnak.
A kormányfő a két ország közötti kereskedelmi együttműködést igazi sikertörténetnek nevezte, jelezve, hogy minden évben megdöntik a kereskedelmi forgalom rekordját, 2010-hez képest megduplázták a forgalmat és a 3 milliárd eurós érték felé haladnak.
Arra is kitért, hogy fontos és sikeres együttműködés van a két ország között a nukleáris energia kérdésében, ahol együttműködnek a „brüsszeli politikai arénában”.
Örömét fejezte ki, hogy van svéd szereplő Paks II kivitelezésében, és azt is kedvezőnek nevezte, hogy tavaly 70 ezer svéd érkezett turistaként Magyarországra, hozzájárulva ezzel a magyar gazdaság teljesítményéhez.
A sajtótájékoztatót megelőzően a JAS-39 Gripen típusú repülőgépek és támogató rendszerek bérletéről, valamint kapcsolódó szolgáltatások nyújtásáról szóló megállapodás módosításáról, valamint a JAS-39 Gripen típusú repülőgépek logisztikai támogatásáról és a kapcsolódó szolgáltatásokról írtak alá megállapodást magyar és a svéd kormány képviselői.
Az eseményről készült videó itt tekinthető meg:
Ulf Kristersson: a friss megállapodások mindkét ország érdekét szolgáljákEgyaránt szolgálják Svédország és Magyarország érdekét a két ország között pénteken megkötött megállapodások – jelentette ki Ulf Kristersson svéd miniszterelnök, miután pénteken Budapesten tárgyalt Orbán Viktor magyar kormányfővel. Ulf Kristersson elmondta, a magyar kollégájával folytatott tárgyalás során megbeszélték többek között Magyarország közelgő uniós elnökségét, az EU stratégiai napirendjét és a két ország együttműködését biztonsági, védelmi kérdésekben. A megbeszélés konstruktív volt – értékelt. Kiemelte, hogy a két ország pénteken két hadiipari megállapodást kötött meg, ezek értelmében többek között Magyarország négy további JAS-39 Gripen vadászbombázót szerez be Svédországtól. A magyar légierő jelenleg 14 Gripent lízingel Svédországtól, ezek 2026-ban magyar tulajdonba kerülnek – jegyezte meg. Ez a megállapodás megerősíti az európai biztonságot is – közölte, emlékeztetve arra, hogy a magyar Gripenek a balti légtér védelmében is részt vesznek, Svédország közelében. A Gripen Svédország büszkesége, ez az egyik igazán fontos svéd termék, amelyet a NATO-nak adhatnak a tengeralattjárók és a radartechnológiai fejlesztések mellett – mondta el. ![]() Felhívta a figyelmet az erős kétoldalú üzleti kapcsolatokra is: Magyarországon 180 svéd vállalat működik, mintegy 170 ezer embert foglalkoztatva – emelte ki. Ulf Kristersson méltatta Magyarország szerepvállalását a tudomány és az innováció területén, emlékeztetve arra, hogy Stockholmban tavaly két magyar tudós is Nobel-díjat vehetett át. Elmondta azt is, hogy elsősorban a gazdaság, a versenyképesség és a belső piac vonatkozásában lát fejlődési lehetőséget a két ország kapcsolataiban, ezeken a területeken szakértői szinten folytatódnak majd az egyeztetések. Az EU-elnökség, a NATO- és a biztonsági kérdések kapcsán pedig együtt vizsgáljuk meg, hogy mit tehetünk közösen, akár azzal, hogy erősítjük az euroatlanti ipari-technológiai bázist – fűzte hozzá. Kiemelte: Svédország nem ért egyet mindenben Magyarországgal, de abban igen, hogy aktívabban kell együttműködni azokon a területeken, amelyeken egyetértés van. Ulf Kristersson felidézte a két ország közös történelmét, és köszönetet mondott Orbán Viktornak a meghívásért. Újságírói kérdésre válaszolva hangsúlyozta: amikor egy ország beadja csatlakozási kérelmét a NATO-ba, el kell fogadnia, hogy minden tagállam saját döntést hoz annak jóváhagyásáról. Ez néha gyorsan megy, máskor lassabban, mi pedig tiszteljük azt, hogy a magyar parlament magyar döntést hoz, ez nem formalitás – fejtette ki. A két ország korábbi vitáiról szóló kérdésre felelve a svéd kormányfő osztotta Orbán Viktor álláspontját, miszerint érdemes együttműködni azokon a területeken, ahol egyetértés, közös érdek mutatkozik, emellett pedig nyitottnak és őszintének kell lenni nézetkülönbségek esetén. Jól ismert tény, hogy Svédország számos kérdést máshogy lát az EU-ban, mint Magyarország, de igyekeznek kompromisszumokat kötni egymással, most pedig közös együttműködést kezdenek a NATO-n belül is – közölte Ulf Kristersson. |
origo.hu
metropol.hu
origo.hu
hirtv.hu
vaol.hu
origo.hu
nemzetisport.hu
origo.hu
ripost.hu
origo.hu
nemzetisport.hu
origo.hu