Sport
Párizs 2024: nyolcvan nap a rajtig
![](https://cdn.mandiner.hu/2024/05/m2-sESFKFU1DbnOakRVBKplMEw3mb-8Q4sD-FUj8HTM/fill/276/155/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzZkYTc2OTgwZWMzYjQ1YzRiNmQ2OGVlYzQ1YmY3NDhj.jpg)
A párizsi olimpia célkeresztjébe a klímavédelem került.
Kép: A francia szervezők feltett szándéka, hogy az eddigi legzöldebb játékokat valósítsák meg, Fotó: Sebastien Nogier, Forrás: MTI/EPA
A klímavédelem érdekében trükkösen alakították ki az olimpiai falut, alig építettek új létesítményt, és még az étkezésre is figyelnek – írja a Világgazdaság.
A francia szervezők feltett szándéka, hogy az eddigi legzöldebb játékokat valósítsák meg. Ez abból a szempontból nem tűnik nagy vállalásnak, hogy az olimpiák egyre inkább elhatalmasodtak, ezáltal az építkezések, az üzemeltetés és a helyszínre utazó tömegek miatt az egekbe lőtt a szén-dioxid-kibocsátás mértéke.
A legutóbbi három, Londonban, Rióban és Tokióban rendezett nyári olimpia átlagban 3,5 tonna szén-dioxidot termelt.
2021-ben Japánban a koronavírus-járvány miatti korlátozások okán nem is lehetettek jelen nézők. Mégis hatalmas volt a végösszeg, főleg, ha a trió átlagát vesszük, amihez képest Párizs meghatározta a saját célját: a felére, legfeljebb 1,75 millió tonnára mérsékelve a szén-dioxid-kibocsátást.
Ez volna az ARO (avoid, reduce, offset), magyarul az elkerülés, csökkentés és ellensúlyozás metódusa, amit a franciák megtoldottak kettővel: a kibocsátások előrejelzése (anticipate), mozgósítás és cselekvés (mobilise).
A stratégia részletezésében a következők szerepelnek: a franciák kifejlesztettek egy eszközt, amely a pályázat benyújtásától a megnyitóig méri a kibocsátás várható mértékét, ezáltal segítséget nyújt a döntéshozatalhoz. Az értékeket ráadásul nem szűken, a játékok néhány hete alatt értelmezik, hanem direkt szélesen, beleértve például a nézők utazásait, és elvileg már 2021 óta él a projekt, amely keretében az elkerülhetetlen kibocsátásokat projektekkel ellensúlyozzák. Ahhoz, hogy mindenki számon tarthassa a saját karbonlábnyoma méretét, egy ClimateCoach nevű applikációt is létrehoztak.
Franciaország létező stadionokat, csarnokokat és egyéb helyszíneket használnak a lebonyolításra, így nem keletkeznek úgynevezett „fehér elefántok”, másképpen olyan létesítmények, amelyeket az olimpia után lehetetlenség megtölteni, illetve gazdaságosan üzemeltetni.
Párizsban most egyetlen új komplexumot építettek: Saint-Denis-ben a vizes blokkot, ám ehhez is megjegyezték, hogy természetes biolapú, illetve újrahasznosított anyagokból épült, továbbá napenergiával működik.
Persze a 15 ezer sportolónak, 45 ezer önkéntesnek, 26 ezer újságírónak és a 13,4 millió eladott jegy tulajdonosainak enniük is kell, ezért a franciák a 13 millió adagnyi tervezett étel 80 százalékát hazai és fenntartható forrásból igyekeznek előállítani, megduplázva a növényi eredetű élelmiszerek hányadát, valamint megfelezve az egyszer használatos műanyagok használatát.
Tokióban az ágyak újrahasznosított, megerősített kartonból készültek: most is így lesz, plusz a matracok újrahasznosított halászhálókból készülnek. A 300 ezer négyzetméter alapterületű falut Párizstól északra húzták fel, ahol 2025-re rehabilitált övezetként 12 ezer polgár élhet és dolgozhat majd. Persze egyelőre még sportolói bázis lesz, ahol a tetőket növényzettel és/vagy napelemekkel pakolták tele, továbbá ültettek 9 ezer fát is, amelyeknek az esővíz felfogásában és megtartásában is szerepet szánnak.
Az eredeti cikk IDE KATTINTVA olvasható!
Sport
origo.hu
metropol.hu
origo.hu
mandiner.hu
veol.hu
mindmegette.hu
origo.hu
nemzetisport.hu
origo.hu
origo.hu
origo.hu