![](https://zoe.mediaworks.hu/public/uploaded_pictures/17563685_auto_resized.jpg?ver1)
Kilencgólos győzelemmel kezdte a női kézi BL-t a Ferencváros
nemzetisport.hu
![](https://zoe.mediaworks.hu/public/uploaded_pictures/17563685_auto_resized.jpg?ver1)
Mielőtt olvasóink azt hinnék rólam, hogy az Anyanyelvi őrjáratot rejtvényrovattá szeretném átalakítani, kijelentem, hogy szó sincs ilyesmiről. A címben olvasható forma nem kitalált, hanem létező szóalak, noha az, sajnos, elképzelhető, hogy ma már kevesen vannak, akik ismerik is a jelentését. Ám özv. Bodonyi Béláné jászdózsai olvasónk mindenképpen közéjük tartozik, ugyanis a levelet, amelyben ott van ez a szó, tőle kaptam. Idézem is néhány sorát!"Már régen készülök önöknek levelet írni a falum nyelvi furcsaságairól. Azt hiszem, ezek az én nemzedékemmel már ki fognak halni, sőt már én magam sem igazodom el rajtuk eléggé. Először is: nem tudom hová tenni azt a szót, hogy merein vagy merejin. Ez nálunk azt jelenti, hogy teljesen bemeszelik a házat, vagy az összes kapálnivalót megkapálják. Vajon ismerik még mások is ezt a szót?"
Mások nevében, mások helyett nem szólhatok, de számomra ez a szóalak pontosan olyan, mint az ékszerész számára egy váratlanul felbukkanó, nagy értékű drágakő. Az alábbiakban igyekszem elmondani, miért. Ez az eddig általam sem ismert merejin, amely csak a nyelvjárások egyikében-másikában él, egy régi s nem is jelentéktelen szócsalád egyik tagja. A szócsalád mer- alapszava valószínűleg ősi örökség nyelvünkben, amelynek alapjelentése 'szorít, szorul' lehetett. Maga az alapszó, amely nem azonos sem a vizet mer szókapcsolat igéjével, sem a 'van bátorsága valamit tenni' jelentésű mer szóval, önmagában már nem él, de igei, igenévi s határozószói származékai 'szorul > feszül >mereven áll', illetve 'szoros >feszes >merev', valamint 'szorosan >feszesen >teljesen, egészen' jelentésváltozások végbemenetelével mindmáig jelen vannak, nem is csupán a nyelvjárásokban, hanem köznyelvünkben is. Igei származékai között ott találjuk többek között a következőket: mered (például: a hegyek az ég felé merednek), mereszt ("Meg-megállt, szemét a föld felé meresztve, / Mintha lába előtt valamit keresne" - olvashatjuk a Toldiban), hajmeresztő (mutatvány, történet) stb. Az igenéviek és határozószóiak között ott van a merő (ez merő formaság), a merőn (merőn nézett maga elé), a merőben (ez merőben más kérdés), valamint a mereven (remek példa rá Vajda János A virrasztók című versének első két sora: "Itt a nagy halott előttünk, / Kiterítve mereven").
Ennek az ágas-bogas szócsaládnak értékes tagjai, további "hozzátartozói" azok a szóalakok, amelyeket nyelvjárásaink őriztek meg számunkra. Jelentésük többnyire 'egészen, teljesen'. Ilyen többek között a merejében ("takarodj ki a kastélyból s még a várasból es merejibe" - idézet egy székely népmeséből), a merevén (merevén - azaz teljesen - átáztam), a merevül (az a főd merevül kaszálló vót) vagy a merőül ("eszt is mink pucoltuk be, igasz hogy nem merőül, csak belőrül" - feljegyzés a Karcagtól északra elterülő Nagyivánról).
Ebbe a sorba tartozik a levélírónk által beküldött adat is. "Merejin bemeszelik a házat." Merejin - azaz egészen, teljesen. Ez az írásomban bemutatott ősi szócsaládba tartozó merejin szóalak elődeinktől örökölt, csodálatosan gazdag nyelvünknek egyik csillogó gyöngyszeme.
nemzetisport.hu
metropol.hu
travelo.hu
magyarnemzet.hu
vaol.hu
origo.hu
nemzetisport.hu
origo.hu
origo.hu
origo.hu
origo.hu