![](https://zoe.mediaworks.hu/public/uploaded_pictures/17564266_auto_resized.jpg?ver1)
Drámai különbséggel nyert a német válogatott, de még nincs veszve semmi
origo.hu
![](https://zoe.mediaworks.hu/public/uploaded_pictures/17564266_auto_resized.jpg?ver1)
Boldog Gizella, a magyarok első királynéja mind életével, mind munkásságával méltó párja volt az államalapító István királynak. A 980 körül született Gizella Henrik bajor herceg és Gizella burgundiai hercegnő leánya volt. A szemlélődő hajlamú, mélyen vallásos lány apácának készült. Amikor azonban a magyar Géza fejedelem a fia számára megkérte a kezét, mégis igent mondott. Erre Szent Adalbert püspök bírta rá: megmagyarázta neki, hogy a legmagasztosabb küldetés közreműködni egy nép keresztény hitre térítésében. A regensburgi hercegi templom falfestményén ma is látható eljegyzésük eseménye: a sudár bajor lány egy fejjel magasabb a magyarosan zömök testalkatú "barbár" hercegnél. Az esküvőt 996-ban, Bajorországban tartották meg. Bár a házasság politikai céllal köttetett, mégis igen jól sikerült; a királyi párt egész életükben mély megértés és kölcsönös gyengédség fűzte egymáshoz.
Gizella csodálatos életcélt talált magának. Férje életművének legfőbb segítőjévé vált, s közben számos saját tervét is megvalósította. Városát, Veszprémet igyekezett fölemelni: fölépíttette a székesegyházat, alapított egy zárdát; később többet is szerte az országban. Neki kellett ellátnia Magyarország templomait egyházi kegyszerekkel. Udvarhölgyeivel, a veszprémi apácákkal, a cselédekkel éjt nappallá téve varrták és hímezték a templomi zászlókat, miseruhákat, terítőket - több mint negyven éven át sok ezer darabot. Ebből a királyné éppúgy kivette a részét, mint akármelyik szolgálóleánya. Emellett gyakran elkísérte férjét országjáró útjaira, bőkezűen osztva adományokat és jó szót egyaránt.
Fiának, Imrének a korai halála nagyon megtörte, férje elvesztése után pedig már csak hitének élt. A hatalmi csatározások őt sem kímélték. Noha nem vett részt bennük, Aba Sámuel fogságba vetette. Bajor lovagok szabadították ki, végül velük tért haza szülőföldjére. Passauban belépett a bencés nővérek kolostorába, és két év múlva apátnő lett. Ott temették el 1059 körül. Sírja máig zarándokhely, sok magyar keresi föl a csontjait őrző templomban. VI. Pál pápa 1975-ben boldoggá avatta.
origo.hu
mindmegette.hu
origo.hu
hirtv.hu
kemma.hu
origo.hu
mindmegette.hu
origo.hu
nemzetisport.hu
origo.hu
origo.hu
origo.hu