![](https://zoe.mediaworks.hu/public/uploaded_pictures/17563513_auto_resized.jpg?ver1)
Velencei Filmfesztivál: Elképesztő dekoltázsok - fotók
origo.hu
![](https://zoe.mediaworks.hu/public/uploaded_pictures/17563513_auto_resized.jpg?ver1)
Néhány hete a lelki szegény kifejezés jelentéseit vizsgálva azt a bibliai eredetű szállóigét is említettem, amelyikből ez a kifejezés kiszakadt. Horváth Béláné debreceni olvasónk e cikk nyomán azt kérdezi, vajon a Biblia egyéb szállóigéinknek, szólásainknak, közmondásainknak is elindítója-e.
Hogy az-e? A Biblia, a Szentírás a leggazdagabb, legbővizűbb források egyike! Szavaimat több száz példával igazolhatnám, de most csupán néhány olyan, mindenki által ismert közmondást mutatok be, amelyről olvasóink talán nem is gondolták, hogy bibliai eredetű.
Aki másnak vermet ás, maga esik bele. Ez az örökzöld bölcsesség a Szentírás több helyén is megtalálható. Az Ószövetségben, a Példabeszédek könyvében például így (26, 27): „Aki vermet ás másnak, abba belé esik; és aki felhengeríti a követ, arra gurul vissza.” Heltai Gáspár XVI. századi protestáns prédikátor egy művében ezt írja: „Így szóltak a régi magyarok is: Aki a más ember lovának vermet ás: az önnen lovának nyaka szakad belé.”
Addig nyújtózkodj, ameddig a takaród ér. Ennek eredete is az Ószövetségig nyúlik vissza. Izajás próféta könyvében olvashatjuk a következőket (28, 20): „Az ágy rövid lesz arra, hogy kinyújtózzanak benne, és keskeny a takaró a betakaródzásra.” Ebből a prófétai jövendölésből kerekedett ki a mai közmondás.
Aki szelet vet, vihart arat. E szintén gyakran emlegetett mondás a Kr. e. a VIII. században élt Ozeás prófétának Izrael népét ostorozó következő soraiból vált közös kincsünkké (8, 7): „Szelet vetnek és vihart aratnak.” Az ebből alakult „Aki szelet vet, vihart arat” forma jelentése kb. ez: ’az ellentétek kiélezése, a viszály szítása azt is bajba sodorhatja, aki a szenvedélyeket felszította’.
Aki nem dolgozik, ne is egyék. Ez már az Újszövetségből, Pál apostolnak a thesszalonikiakhoz írt második leveléből ered, mégpedig ebből (3, 10): „Már amikor nálatok voltunk, meghagytuk nektek, hogy aki nem akar dolgozni, ne is egyék.” A ma használatos forma jelentése: ’a dologkerülő ember nem érdemli meg az ételt-italt’. A jelentésmeghatározás pontos, de azért hadd hívjam fel olvasóink figyelmét arra, hogy Szent Pál apostol levelében ez áll: „aki nem akar dolgozni”. Azért tartom ezt fontosnak, mert így a közmondással nem bántjuk meg azokat – az időseket meg a saját hibájukon kívül munka nélkül tengődőket –, akik az elmarasztalásra nem szolgáltak rá.
origo.hu
metropol.hu
origo.hu
hirtv.hu
vaol.hu
origo.hu
nemzetisport.hu
origo.hu
ripost.hu
origo.hu
nemzetisport.hu
origo.hu