A tavalyinál is rosszabb lehet a magyar cégek szempontjából 2012. a Coface Hungary szerint: míg 2011-ben csak a gazdasági válsággal, illetve annak utóhatásaival kellett megbirkózniuk, addig az idén ehhez hozzáadódik egy nagyfokú bizonytalanság, ami a gazdasági élet szinte minden területére, így az eddig jobban teljesítő mezőgazdaságra is kiterjed.
Kép: eladó ház ingatlan ingóság hiteltartozás kiárusítás árverezés Budapest Kristály utca Fotó: Habik Csaba 2009 06 08
A közlemény idézi Kárpáti Gábort, a Coface Hungary ügyvezetőjét, aki szerint 2012-ben a fizetésképtelenség drasztikusan nőhet a magyar piacon. Ugyanakkor némi bizakodásra adhatnak okot a gépiparban és az autóiparban, illetve az ezeket támogató szektorokban tapasztalható, és várható folyamatok – olvasható a közleményben. Az említett ágazatokban visszaesés nem várható, részben a Mercedes kecskeméti termelése beindulásának köszönhetően, legfeljebb a dinamika fékeződése várható.
Ezzel szemben bizonytalanabb például a mezőgazdaság és az élelmiszeripar helyzete, amit az ügyvezető azzal indokol, hogy a belső kereslet e szektorok termékei iránt várhatóan nem nő. A magyar cégek helyzetét az viszont javítani tudná, ha a jelenleginél jobb pozíciókat tudnának az ágazat szereplői kialkudni a kereskedőkkel szemben. A Coface szerint a kilátások latolgatása során nem feledhető, hogy egy sor alágazat már eleve a tönk szélére sodródott, s még a nagyobbaknál is súlyos gondok merültek fel.
Bagyura András, a Coface Hungary kereskedelmi igazgatója szerint a bizonytalan makrogazdasági környezet, a kiszámíthatatlanul ingadozó, de trendjében gyengülő forintárfolyam, az emelkedő kamatlábak, s a még tovább szűkülő hitelforrások csak néhány olyan tényező, amelyekkel a cégek vezetőinek számolniuk kell, amikor a 2012-es évet tervezik. 2012-ben már nemhogy hónapról hónapra, hanem hétről hétre változhat a gazdasági, jogszabályi, minősítési, makrokörnyezet, amihez a cégeknek igazodniuk kell.
A Coface a cégeknek ilyen körülmények között azt tanácsolja, hogy nyúljanak vissza a 2008-2009-ben folytatott szigorúbb kockázat- és követeléskezeléshez. Ugyanis kritikus időszak jön, olyan, amikor nem elég évente vagy félévente véleményt mondani a partnerekről. Kárpáti Gábor szerint például csökkenthetik a kockázatokat a cégek, ha 30 napos fizetési késedelem után szigorúbb követeléskezelést végeznek, akár harmadik fél bevonásával.