![](https://zoe.mediaworks.hu/public/uploaded_pictures/17563685_auto_resized.jpg?ver1)
Kilencgólos győzelemmel kezdte a női kézi BL-t a Ferencváros
nemzetisport.hu
![](https://zoe.mediaworks.hu/public/uploaded_pictures/17563685_auto_resized.jpg?ver1)
A nagyhatalmaknak és az annak látszóknak az idei egyaránt a választások éve lesz. A márciusi orosz választás nem tartogat nagy meglepetéseket, Putyin biztos befutó. Franciaország és az Egyesült Államok viszont nagy csata elé néz. Előbbitől az egész Európai Unió sorsa függhet, Barack Obama esetleges bukásával az egész világ nagy fordulatot vehet.
Kép: Francois Hollande, one of France's six Socialist Party primary election candidates, appears after his vote on a stage in Laguenne, central France, October 9, 2011. Citizens in France take part in the country's first open-door primary, held in two-rounds October 9 and 16, to select a Socialist Party candidate for the 2012 presidential elections. REUTERS/Regis Duvignau (FRANCE - Tags: ELECTIONS POLITICS), Fotó: © Regis Duvignau / Reuters
Obama végveszélyben?
Bizonyosan az amerikai elnöki székért folytatott küzdelmet övezi majd a legnagyobb figyelem. A Republikánus Párt kilenc politikusa verseng azért, hogy Barack Obama elnök kihívója lehessen a november 6-án esedékes amerikai elnökválasztáson. A sorrendben 44. amerikai elnöknek nem lesz könnyű dolga, hogy megtartsa pozícióját a Fehér Házban. Obama helyzete azonban mégsem reménytelen: a legesélyesebb republikánusoknak is megvannak a gyenge pontjaik.
A jelöltek közül sokáig legesélyesebbnek tartott Rick Perry texasi kormányzó még tavaly augusztusban jelentette be, hogy harcba száll az elnökjelölti címért, és ezután egy darabig ő volt a legnépszerűbb a republikánus jelöltaspiráns, ám a televíziós vitákban rendre közröhej tárgyává tette magát. Októberben például azzal, hogy egyik saját ötletéről, egy megszüntetendő minisztérium nevéről feledkezett meg. Mitt Romney volt massachusettsi kormányzó építette ki a legnagyobb kampányszervezetet maga köré, ez alapján pár hónapja még őt is esélyesnek kiáltották ki. A konzervatív keménymag viszont sohasem tekintette őt kutyájuk kölykének: az abortusz, környezetvédelem vagy az egészségügy kérdésében meglehetősen liberális álláspontot képvisel. Visszaesett Herman Cain egykori „pizzakirály” népszerűsége is, köszönhetően a frissiben napvilágot látott szexuális zaklatások és – végképp nem konzervatív módon – házasságtörési vádaknak.
Ki most a legfőbb mumus? A politikai veteránnak tartott, számos zűrös politikai és magánéleti viharral a háta mögött Newt Gingrich áll jelenleg a közvélemény-kutatások szerint az élen a republikánus harcban. Pályafutásának egyik legszebb epizódja: élharcosa volt a Monica Lewinsky-botrány miatt Bill Clinton ellen indult felelősségre vonási eljárásnak, miközben ő maga épp második feleségét – a leendő harmadikkal – csalta.
Akárki is lesz a januárban kezdődő republikánus előválasztási verseny győztese, sok mindent köszönhet majd a mostani válságnak és a végeláthatatlan afganisztáni, iráni háborúknak. Nem véletlen hát, hogy a kampány fő témája a gazdaság fellendítése és a munkahelyteremtés. Lesz is mit ígérgetni demokratának, republikánusnak egyaránt: az amerikai gazdaság motorjának számító alsó- és középosztályt jelentős munkanélküliség sújtja, egyre drágább az oktatás és az egészségügy.
Orosz tavasz
„Miután támadások érték, hogy nincsenek új arcok az orosz politikában, Vlagyimir Putyin plasztikai sebészhez ment” – idézett a brit Guardian című lap egy Moszkvában terjedő viccet. Putyin ugyanis feltűnően ránctalanul jelent meg még szeptemberben, az Egységes Oroszország párt kongresszusán, melyen bejelentette: március 4-én indul a választásokon az államelnöki posztért. Dmitrij Medvegyev mostani államfő pedig a miniszterelnöki székért száll könnyű harcba.
S akinek ezek után még kételyei lettek volna, a decemberi oroszországi parlamenti választásokat követően végleg egyértelművé vált: a Medvegyev–Putyin tandem soha nem létezett, nincs különbség közöttük. Putyin 2000–2008 között két cikluson át volt orosz elnök. Az akkor érvényes alkotmány szerint nem indulhatott harmadszor is a tisztségért. Azóta az alkotmányt átírták, a következő elnök már nem négy, hanem hat évig lesz hivatalban, Putyin előtt pedig megnyílt a lehetőség, hogy újabb két ciklust töltsön az orosz politika csúcsán. Támogatása valószínűleg jóval kisebb lesz, mint 2004-ben: akkor a szavazatok több mint 71 százalékának megszerzésével elsöprő győzelmet aratott. Akinek pedig nem tetszik a rendszer, annak „Irány a tenger!” – ahogyan egyszer Putyin javasolta a másként gondolkodóknak.
Ám váratlan fordulatot vett az orosz elnökválasztás azzal, hogy december közepén Vlagyimir Putyinnak kihívója akadt Mihail Prohorov, Oroszország 3., a világ 32. leggazdagabb emberének személyében. A 46 éves üzletember első millióit még farmernadrágok árusításából szerezte, az igazi vagyont azonban a Norilsk Nickel fémipari óriáscég felvásárlása hozta meg. A legnagyobb orosz aranytermelő cég résztulajdonosa lett, s ő az egyetlen külföldi, akinek kosárlabdacsapata van az amerikai NBA-ben. 2011 májusában tűnt fel először az orosz politikában, miután elvállalta egy kis liberális párt, az Igaz Ügy vezetését. Európa-párti, üzletbarát programot hirdetett, a belső konfliktusok miatt azonban még a decemberi parlamenti választások előtt távozott. „Semmi esélye a győzelemre” – vélekedik egy kampányszakértő, aki szerint az állami média már elkészített egy dossziét Prohorov – főképp nőügyekkel kapcsolatos – botrányairól. A választások után senki sem csodálkozna azon, ha rövid időn belül a már jó ideje börtönben ülő oligarchatárs, Mikhail Hodorkovszkij cellatársa lenne.
Francia rémes
„A jobboldal szakad, a baloldal programot ad” – hangzott el e szellemes kijelentés még tavasszal a francia szocialista párt gyűlésén. S hogy a kijelentés mennyire találó, azt igazolni látszik Dominique de Villepin korábbi miniszterelnöknek – Nicolas Sarkozy fő ellenlábasának – december közepén tett bejelentése: független jelöltként indul a következő választásokon. Kampánynyitó beszédében azt ecsetelte, hogy a Sarkozy–Merkel-paktum veszélyezteti az ország szuverenitását, és a jelenlegi elnök „nem francia érdekek” mentén akarja elkötelezni az országot. Villepint volt pártja, az UMP felszólította, hogy térjen vissza a Nicolas Sarkozy köré tömörülő konzervatív blokkba. Az UMP szerint egyedül Sarkozy az a jelölt, aki „garantálni képes a francia érdekeket” a világban.
A széthúzó jobbközéppel szemben a szocialista párton belül töretlen az egység. Nicolas Sarkozy kihívója – a szocialisták előválasztásán a szavazatok több mint 56 százalékát elnyert – Francois Hollande. Nemcsak párton, de országon belül is nagy a támogatottsága. A legutóbbi, decemberi közvélemény-kutatások szerint 21 százalékon áll, míg Sárkozy a támogatók 18 százalékát tudhatja maga mögött.
Az összefogás erősségét mutatja, hogy az előválasztásokon 17 százalékot szerzett Arnaud Montebourg szélsőbaloldali jelölt is támogatásáról biztosította Francois Hollande-ot. A cél egyértelmű: 2012-ben leváltani Nicolas Sarkozyt. E személycsere azonban nem csak a francia belpolitikát érinti közvetlenül. Az Angela Merkel fő tárgyalópartnerének számító Sárkozy távozásával az eddigi, vérrel-verejtékkel kicsiholt megállapodások újra veszélybe kerülhetnek. Hollande nem is rejtette véka alá ezekkel kapcsolatos ellenérzéseit: „ha megválasztanak elnöknek, akkor újratárgyalnám a megállapodást, hogy tartalmazza mindazt, ami most nincs benne”. Ez a kijelentés vajon azt jelenti, hogy május 6., a francia választások második fordulója után Európában, az unióban kezdődik minden elölről?
nemzetisport.hu
metropol.hu
travelo.hu
magyarnemzet.hu
vaol.hu
origo.hu
nemzetisport.hu
origo.hu
origo.hu
origo.hu
origo.hu