![](https://zoe.mediaworks.hu/public/uploaded_pictures/17563685_auto_resized.jpg?ver1)
Kilencgólos győzelemmel kezdte a női kézi BL-t a Ferencváros
nemzetisport.hu
![](https://zoe.mediaworks.hu/public/uploaded_pictures/17563685_auto_resized.jpg?ver1)
Miközben napi 10-12 millió dollárjába kerül Izraelnek a múlt szerdán kirobbant gázai konfliktus légi tusájának költsége, az egymással szemben álló felek továbbra sem a békülés rögös útja felé veszik az irányt. Lapzártánkig még nem kezdődtek el a rettegett szárazföldi hadműveletek, egyelőre az egymásra mutogatás és háborús készülődés zajlik a probléma megoldása helyett.
Kép: A Palestinian woman is helped by a paramedic out of her building, damaged during an Israeli air raid on a nearby sporting centre in Gaza City November 19, 2012. Israeli air strikes on Sunday killed 31 Palestinians in the bloodiest day so far of its air campaign on the Gaza Strip, as diplomatic efforts to broker a truce intensified. AFP PHOTO/MARCO LONGARI, Fotó: MARCO LONGARI
Izrael a rakétatámadások leállításának előfeltételeként a palesztin támadások beszüntetését követeli, Avigdor Liberman külügyminiszter szerint először a Hamásznak kell befejeznie a harcokat. A palesztin terrorszervezet pedig mi mást követelne, mint hogy a zsidó állam hadserege hagyjon fel a tagjai elleni rakétatámadásokkal és oldják fel a Gázai övezet elleni blokádot.
A légicsapásokra azt követően került sor, hogy múlt szerdán Izrael – az egyre gyakoribbá váló rakétatámadások miatt – likvidálta Ahmed Szaid Halil Dzsabarit, a Hamász fegyveres szárnyának vezetőjét. A válaszcsapás nem maradt el, s a harcok gyors beszüntetésére vajmi kevés az esély. Dzsabari után vasárnap az izraeli hadsereg egyik gázai akciójában életét vesztette Jahja Abaja, a Hamász rakétatámadásokat irányító vezére.
Arra a kérdésre, hogy miért pont most és miért a Hamász vezetői ellen irányultak a támadások, szakértők több magyarázattal is szolgálnak. Izrael egyrészt szeretné megfélemlíteni az övezet szélsőséges muszlim harcosait. Az iszlám radikális szárnyát képviselő Hamásszal már jó ideje megy a macska-egér játék: a hosszabb-rövidebb harcmentes időszakot menetrendszerűen egy-egy kiadós rakétatámadás-sorozat követ, a kötelező ellencsapások után azonban eddig még mindig visszaállt a nyugalom. Ám az utóbbi időben egyre hevesebbek és gyakoribbak lettek a harcok, ezért is érezték szükségét az izraeliek a Hamász-vezető elleni merényletnek. A múlt heti támadás időzítését persze nagyban befolyásolja az a belpolitikai tény is, hogy januárban választás lesz Izraelben, és a kampányban Benjamin Netanjahu jelenlegi kormányfő nem keltheti a gyengeség látszatát.
A gázai hadművelettel egy időben a környező országok, illetve a nagyhatalmak képviselői nyilatkozataikkal minden diplomáciai finomkodást mellőzve jelezték, ki mellett is állnak. Barack Obama amerikai elnök ázsiai útjának kezdetén közölte: „A világon nincs olyan ország, amely eltűrné, hogy rakéták hulljanak állampolgáraira a határon túlról. Teljes mértékben támogatjuk Izrael jogát, hogy megvédje magát. A konfliktus megoldása azzal kezdődik, hogy nem lövik rakétákkal Izrael területét” – jelentette múlt vasárnap Bangkokban. A brit külügyminiszter, William Hague szerint is a konfliktusért az elsődleges felelősség az övezetet irányító Hamászt terheli, de abban az esetben, ha Izrael Gáza elleni szárazföldi inváziót indítana, jelentősen csökkenne a zsidó állam iránti nemzetközi rokonszenv.
A közös ellenség szoros hadrendbe fűzte a szomszédos arab országokat: egy szíriai ellenzéki összefogást szorgalmazó teheráni konferencián az iráni külügyminiszter, arról beszélt, hogy az arab és iszlám országoknak össze kell fogniuk a „fő ellenség”, a cionista rezsim ellen. Mohamed Murszi egyiptomi elnök pénteken „az emberiség elleni kirívó agressziónak” minősítette az izraeli offenzívát, közölve: „Egyiptom nem hagyja magára Gázát”. Recep Tayyip Erdogan török miniszterelnök is osztozik ezen az állásponton: Izraelnek felelnie kell azért, amiért „ártatlan gyermekeket” mészárolt le Gázában. Eközben a Save the Children nevű segélyszervezet szerint a Gázai-övezetben élő családok kezdenek kifogyni az élelmiszerből, a gyógyszerekből és az ivóvízből, naponta akár 18 órás áramszünetek is előfordulhatnak, az izraeli parlament pedig felhatalmazta Netanjahu miniszterelnököt 75 ezer tartalékos mozgósítására. Küszöbön az invázió?
nemzetisport.hu
metropol.hu
travelo.hu
magyarnemzet.hu
vaol.hu
origo.hu
nemzetisport.hu
origo.hu
origo.hu
origo.hu
origo.hu