![](https://zoe.mediaworks.hu/public/uploaded_pictures/17563778_auto_resized.jpg?ver1)
Magabiztos, nyolcgólos sikerrel tért vissza a női kézi NB I-be az Esztergom
nemzetisport.hu
![](https://zoe.mediaworks.hu/public/uploaded_pictures/17563778_auto_resized.jpg?ver1)
Hatályosak is, érvényesek is, de már nem alkalmazzák. Mik ezek? Szlovák politikusok állítják, hogy a Benes-dekrétumokra pontosan illik a meghatározás. Hogy ez valóban így van-e, arról Práznovszky Miklós érsekújvári ügyvéddel váltottunk szót.
Kép: Benes dekrétumok beszélgetés Práznovszki Miklós Tajnay Mária 2015.02.20. fotó: Németh András Péter, Fotó: Nemeth Andras Peter www.napocska.eu
– Egy sajtótájékoztatót követően ültünk le beszélgetni. Ezen említette a losonci Erdődy család esetét.
– A történet egészen 1945 elejéig nyúlik vissza. A front közeledtével Erdődy Vilmos nyilatkozatot adott ki arról, hogy több tízezer holdas birtokát egyetlen fiának, az akkor alig néhány hónapos Ferencnek adományozza. Az erdők, mezők, szántók a rendszerváltást követően már az ő szintén Ferenc nevű fiának adományozódtak. Kezdetben jól indult a dolog, egymás után kapta meg a birtoktesteket. 2010-ben azonban az ügyészség polgárjogi keresetet és büntetőeljárást indított ellene. Azt állítják, hogy olyan birtokot kapott vissza ifjú Erdődy Ferenc, amelyet a nagyapjától elkoboztak.
– Melyik jogszabályra hivatkoznak?
– A Szlovák Nemzeti Tanács 104/1945-ös rendeletére, amely a felvidéki magyarok vagyonának elkobzását tette lehetővé. S mivel a családi vagyont e körülmény ellenére szerezte vissza, a vagyon visszavétele mellett csalással is megvádolták. A bíróság a vádnak helyt adott, és összesen tíz év letöltendő börtönbüntetést kapott, amiből most a második évet tölti.
– A vád már azért is képtelenség, hiszen, ha jól értem, a jogszabály közvetlenül nem a tőle, hanem a nagyapjától elkobzott vagyont érintette.
– Ezt azonban a bíróság nem vette figyelembe. Ifjabb Erdődy Ferenc felmentésének érdekében beadott felülvizsgálati keresetemben természetesen ezt a körülményt is megemlítettem.
– A rendelet, amire a bíróság hivatkozik, kollektív bűnösséget említ. Ezek szerint Szlovákiában ilyen jogszabály még érvényben lehet?
– A felvidéki magyarok jogfosztása hetven éve kezdődött, ehhez a jogszabályi alapokat Edvard Benes elnök és a Szlovák Nemzeti Tanács 1945 és 1948 között hozott rendeletei teremtették meg. Szlovákia 1993. január 1-jei megalakulásakor az alkotmány kimondta, hogy valamennyi olyan korábbi jogszabály érvényben marad, amely nem ellenkezik az alkotmánnyal.
– Ezek szerint az említett jogszabályok ezek közé tartoznak.
– Ezt az alkotmánybíróságnak kell megállapítania. A testülethez pedig a köztársasági elnök, a miniszterelnök, a képviselők egyötöde, az ombudsman, illetve a főügyész fordulhat. Még egyikük sem tette meg. Mulasztásukra bármelyik szlovák állampolgár felhívhatja a figyelmüket. Ez egy petíció alakjában megtörtént, levelemet tavaly szeptemberben küldtem el.
– Válaszoltak rá?
– Igen, valamennyien. Válaszuk lényegében egybehangzó abban a tekintetben, hogy a jogfosztást megalapozó rendeletek érvényben vannak ugyan, és ma is a jogrendszer szerves részei, ám mivel nem alkalmazzák őket, nem érdemes velük foglalkozni.
– De hiszen ifjabbik Erdődy Ferencet közvetlenül éppen a rendeletekre hivatkozva fosztották meg a szabadságától!
– Éppen ezért fordultam petícióval az Európai Unió parlamentjéhez is. Kértem az elnökét, hogy tűzze napirendre a kérdést, mivel az említett rendelkezések megsértik az unióról szóló szerződés emberi jogokra vonatkozó alapelveit.
– Mit tud tenni, ha az elnök nem tűzi napirendre?
– Az Európai Unió Luxemburgban lévő bíróságához fordulok, s kérni fogom, hogy kötelezze a parlamentet a kérdés tárgyalására. Ennek pedig meggyőződésem szerint nem lehet más következménye, mint a rendeletek eltörlése, különben Európa a saját értékrendjével megy szembe.
– Hány felvidéki magyart érint még ez a kérdés?
– Ezt nem tudom megmondani. Csak az bizonyos, hogy amióta terjed a híre annak, hogy el mertem vállalni ifjabb Erdődy Ferenc ügyét, egyre több magyar bíz meg hasonló keresettel. Sokuk elmondja, hogy nemcsak az elkobzott vagyon visszaszerzése a célja, hanem az eltiport becsülete helyreállítása is.
nemzetisport.hu
mindmegette.hu
life.hu
vg.hu
veol.hu
origo.hu
nemzetisport.hu
magyarnemzet.hu
borsonline.hu
borsonline.hu
origo.hu