![](https://zoe.mediaworks.hu/public/uploaded_pictures/17564266_auto_resized.jpg?ver1)
Drámai különbséggel nyert a német válogatott, de még nincs veszve semmi
origo.hu
![](https://zoe.mediaworks.hu/public/uploaded_pictures/17564266_auto_resized.jpg?ver1)
Biogazdálkodásra különösen alkalmas a dimbes-dombos Zala. Gyűrűsön a Vörös család néhány éve vásárolta meg az egykori téesztelepet, s tart ott több mint száz nagyállatot. Mivel a legelők kellően dús füvűek, a szarvasmarháknak nincs is szükségük külön takarmányozásra.
Kép: Kárpáti borzderes szarvasmarha tehén Gyürüsi Gyűrűsi ménes Greenpeace Vörösné Horváth Katalin és tanyája 2015.03.12. fotó: Németh András Péter, Fotó: Nemeth Andras Peter
A történet két Jersey tehénnel kezdődött: ezek néztek Horváth Kata szemébe sok évvel ezelőtt egy OMÉK-kiállításon. A gyógypedagógusi, logopédus végzettségű hölgy azonnal tudta, hogy elveszett: neki állatokkal kell foglalkoznia. Kívánsága teljesült: férjével, Vörös Józseffel mára 140-150 tagú, huculból, gidránból és shagya arabsból álló ménes, s tucatnyi kárpáti borzderes tulajdonosai a zalai Gyűrűsön. Mi köti össze ezeket az állatokat? Az, hogy valamennyien magyar fajták. Tartásuk azonban ma nem éppen leányálom, mert bár papíron támogatja az állam, a gyakorlatban a bürokrácia miatt összességében inkább viszik a pénzt, mintsem hoznák. Ezért is kell az egykor 180 fős lóállományt száz alá csökkenteni.
És hogy mi az a kárpáti borzderes? Egy kisebb testű szarvasmarhafajta. Kata férje az első két borzderest 4-5 éve hozta be az erdélyi Máramarosszigetről. Azóta járják a vásárokat, s igyekeznek beszerezni a marhákat. Ma már 13 darabot számlál az állomány, de nincs megállás: ahhoz, hogy a fajta megmaradjon, legalább 350-400 egyedre van szükség. No, nem feltétlenül egy helyen, bár a gyűrűsi állomány is növelhető még. A család egyébként 160 hektár- nyi legelőn, kaszálón gazdálkodik.
A kárpáti borzdereseket ridegen tartják, vegyesen a lóállománnyal, csupán a fejésre terelik be őket a pajtába. Az edzett állatoknak az elléshez sincs szüksége emberi, állatorvosi segítségre. Kata nevetve meséli, az egyik ikerellés során egy hét múltán vették észre, hogy a boci nem egyedül jött a világra: az anyja ennyi ideig dugdosta a kicsinyét az emberek elől… Az anyát és az újszülöttet nem választják el egymástól, hiszen ebben a gazdaságban nem az állat kizsigerelése a cél, hanem, hogy ők is jól érezzék magukat, ha már egyszer az embert szolgálják…
Annyi tejet persze nem ad a ridegen tartott kárpáti borzderes – átlagosan napi 16 liter a hozam –, mint az intenzíven tenyésztett tehenek, ám nem is ez a cél. Az öttagú családnak nem kell boltba mennie a húsért, tejért, sőt bevételük is származik belőlük – ráadásul a tejtermékeik sokkal egészségesebbek, minőségük a kecsketejét közelíti. Ez nem is csoda, mivel a lovak nyomán a borzderesek kipucolják a legelőt, minden hasznosíthatót lelegelnek. A fölös tejet Kata feldolgozza, a termék mindig másféle: épp olyan ízű, aminek a szezonja van a legelőn. Most éppen a medvehagymáé következik…
origo.hu
metropol.hu
hirtv.hu
vaol.hu
origo.hu
nemzetisport.hu
magyarnemzet.hu
origo.hu
origo.hu
origo.hu
origo.hu