![](https://zoe.mediaworks.hu/public/uploaded_pictures/17564266_auto_resized.jpg?ver1)
Drámai különbséggel nyert a német válogatott, de még nincs veszve semmi
origo.hu
![](https://zoe.mediaworks.hu/public/uploaded_pictures/17564266_auto_resized.jpg?ver1)
Nemzeti kincsünk a balatoni fogas, amire akár turizmust is építhetnénk – vallják a gasztronómia szakértői, minthogy a belőle készíthető ételek a legfinomabb tengeri halakkal is fölveszik a versenyt. S noha a süllő a nagyobb álló- és folyóvizeinkben egyaránt előfordul (így a Dunában, a Tiszában, a Drávában, a Körösökben és a Velencei-tóban), a legjobb húsú a balatonié: lágyabb, harmonikusabb ízű, mint a folyóbeli társaké.
Kép: STOCK RESERVOIR RHODES Presentation of a Zander in autumn Lorraine France . Biosphoto / Bruno Mathieu, Fotó: Bruno Mathieu
A süllő nyúlánk testű, oldalról csak kissé lapított, elegáns, már-már arisztokratikus megjelenésű halunk. Oxigénigényes, ezért a folyóvizekben főként a kavargó, örvénylő, kemény aljzatú részeken fordul elő, ahol a meder egyenetlenségeiben keres fedezéket.
Állóvizeinkben is a kemény mederfenekű, szabdaltabb részeket kedveli, az iszapos medret kerüli. A Balatonban előfordul a nádszegélyben is, de sokkal gyakoribb a parttól távoli sziklás-köves-kavicsos fenekű területeken. Nagyobb, másfél kilónál súlyosabb példányait a népnyelv fogasnak nevezi, minthogy az alsó és felső állkapcsán lévő fogak között két-két különösen hosszú és hegyes (kapó) fogat találunk. Az ivarérett példányok testhossza 40-50 centi, súlyuk egy-két kiló. (A legkisebb kifogható méret 30 centi.)
Táplálékuk halakból, rákfélékből, halikrából és bogarakból áll. A süllő ívása (és egyben horgászati tilalmi ideje) márciusban kezdődik és április végével zárul. Az ivadékok fitoplanktonokkal (algákkal, baktériumokkal, moszatokkal) táplálkoznak, melyek száma a Balatonban sajnos a minimálisra csökkent a víztisztítási program miatt. A magyar tenger ilyenformán szinte sivataggá vált a halak szempontjából: a süllőivadék 2-4 centis korig még szépen fejlődik, utána eltűnik a tóból, nagy valószínűséggel éhen hal – állítják a kutatók. Így csak mesterségesen szaporítva, egynyaras süllők telepítésével tartható fenn a balatoni állomány.
Horgászatához tudni kell, hogy kerüli az erős fényt, rendszerint napnyugtával indul zsákmányszerző útra, fenekező, úszó és pergető módszerekkel egyaránt fogható. Nagyra növő ragadozó halunk, 8-10 kilós példányai is előfordulnak. A hazai rekord majd' 15 kiló, 2007-ben sikerült kifogni Paksnál a Dunából.
origo.hu
metropol.hu
hirtv.hu
vaol.hu
origo.hu
nemzetisport.hu
magyarnemzet.hu
origo.hu
origo.hu
origo.hu
origo.hu