![](https://zoe.mediaworks.hu/public/uploaded_pictures/17563778_auto_resized.jpg?ver1)
Magabiztos, nyolcgólos sikerrel tért vissza a női kézi NB I-be az Esztergom
nemzetisport.hu
![](https://zoe.mediaworks.hu/public/uploaded_pictures/17563778_auto_resized.jpg?ver1)
Meddig élhetünk? - Nem választhatjuk meg, hova születünk – pedig ha létünket hosszúra tervezzük e földi világban, az esélyeink Magyarország különböző tájain meglepően eltérőek. Így manapság egy kisközségben élő férfi átlagosan négy, egy nő pedig két évvel rövidebb élettartamra számíthat, mint budapesti kortársaik.
Hazánkban az elmúlt két évtizedben 5,8 évvel nőtt a születéskor várható átlagos élettartam. A KSH halandósági statisztikája szerint a 2012-ben világra jött fiúcsecsemők 71, míg a lányok 78,3 évet remélhetnek. Bár a stressz, a rossz levegő és a felgyorsult élettempó okozta megbetegedések a budapestieket veszélyeztetik leginkább, most a fővárosban élő fiúgyermekek átlagosan 73,7, míg a kislányok 79,6 évet érhetnek meg. A legrosszabbul a kisvárosokban és a községekben lakók várható élettartama alakul: itt a férfiak a 70 évet sem érik meg, a nők átlagosan 77,5 évben bízhatnak.
– Milyen tényezők határozzák meg az élet hosszát: a körülmények, melyek közé születünk, vagy a genetikai örökség, amit az elődeinktől kaptunk? – tettük fel a kérdést Poller Imre egészségügyi szakértőnek.
– Mai ismereteink szerint a genetika mintegy 15-30 százalékban felelős az élethosszért, így nem mondhatjuk, hogy átok ülne a magyarokon vagy bármiféle betegséghajlam sújtana minket.
Vannak persze genetikailag belénk kódolt kórok, az ezekre való hajlam öröklődhet és az életmód függvényében fokozódhat is. A megyék eltérő halálozási értékeinek oka inkább az életmódban keresendő: a társadalmi nyugtalanság, bizonytalanság, az állandó lemaradásérzés folyamatos kudarcélményhez, csalódottsághoz vezet, ami megbetegítő tényező.
Az sem véletlen, hogy az Európai Unióban hazánk listavezető a rákhalálozási statisztikákban. Hadilábon állnunk az egészségtudatossággal: nagyon sokan dohányoznak, egészségtelenül táplálkoznak, mértéktelenül sok alkoholt fogyasztanak.
– Nem vagyunk iszákosabb nemzet, mint a finnek vagy a svédek, ők mégis tovább élnek. Miért?
– Egyrészt nem mindegy, hogy mi kerül a poharunkba: azonos szeszmennyiség mellett a szervezetet jobban károsítja, ha silány minőségű alkoholt fogyasztunk. Másrészt az életkilátások szorosan összefüggnek az adott terület gazdasági helyzetével, fejlettségével. Az egyes országrészek egészségügyi rendszerének eltérő minősége viszont kevésbé meghatározó tényező. A kifejezetten rossz egészségügyi ellátottságú Pest megye halálozási adatai alig maradnak el a fővárosi értékektől.
– Mert Budapestre járnak orvoshoz...
– Ez is lehet magyarázat. Ugyanakkor a nehéz gazdasági-szociális helyzetű megyék között például a hevesiek és a borsodiak statisztikai mutatói rosszabbak Szabolcs-Szatmár és Hajdú-Bihar értékeihez képest, pedig az előbbi két megyében számottevően jobb az intézményrendszer.
Aki mihamarabb megkapja az egészségügyi ellátást, megnő az esélye: a budapestiek és a nagyvárosok lakói nagyobb valószínűséggel élik túl a hazánkban vezető halálokoknak számító agyiér-katasztrófát, infarktust, daganatos megbetegedéseket. Mire a stroke-os vidékiek beérnek a kórházba, olyan arányban halnak meg, ami a budapestieknél elképzelhetetlen.
Tolna megyében sok a zsákfalu: lehet, hogy légvonalban a legközelebbi kórház csupán 40 kilométerre található, a közúton azonban 120-at kell megtennie a mentőnek. Mire célhoz ér, nem sok esélye marad a betegnek. A várható élettartam és az iskolázottság között is látható összefüggés. Hazánkban minden negyedik-ötödik ember funkcionális analfabéta, alig vagy nehezen értelmezi a gyógyszerek használati utasítását.
A magyar betegek csaknem fele még azzal sincs tisztában, mit jelent az, hogy éhgyomorra kell bevenni a piruláit. Márpedig amelyik páciens nem képes megfelelő párbeszédre az orvosával, számos korszerű gyógymódból kimaradhat.
– Eszerint a következő években vészforgatókönyv is készülhet az egészségügyben?
– Továbbélési tartalékaink egyértelműen az életmódban, a rizikófaktorok csökkentésében rejlenek. Átfogó gazdasági, szociális, egészségszervezési intézkedések nélkül tovább nyílik az olló, s megállíthatatlanul folytatódik a társadalom kettészakadása – a várható élettartamot tekintve is.
nemzetisport.hu
mindmegette.hu
life.hu
vg.hu
veol.hu
origo.hu
nemzetisport.hu
magyarnemzet.hu
borsonline.hu
borsonline.hu
origo.hu