![](https://zoe.mediaworks.hu/public/uploaded_pictures/17564266_auto_resized.jpg?ver1)
Drámai különbséggel nyert a német válogatott, de még nincs veszve semmi
origo.hu
![](https://zoe.mediaworks.hu/public/uploaded_pictures/17564266_auto_resized.jpg?ver1)
Dinnye Spanyolországból, alma, sonka a németektől, fokhagyma Kínából, sajt Franciaországból, virág Hollandiából, banán Ecuadorból, mangó Dél-Afrikából – mindezek napjaink globalizált gazdaságának áldásai, az áru jóformán nem ismer határokat. Hol vagyunk már a sarki fűszeres logisztikájától (azaz árubeszerzési és -terítési stratégiájától), aki arra törekedett, hogy a lehető legközelebbről szerezze be boltja számára az élelmiszer-ipari cikkeket. A vásárló pedig, karján a szatyorral, elsétált hozzá és bevásárolt.
A sarki fűszeres, csakúgy, mint a gyalogos vásárló, egyre inkább a múlté. Helyüket a hiper- és szupermarketek veszik át, amelyekbe gépkocsival járnak az emberek. (Három éve végzett hazai fölmérés adatai szerint Magyarországon az élelmiszer-vásárlások 36 százalékát autóval intézték, és az arány azóta csak növekedett.) A globális élelmiszerellátás egyik vitathatatlan előnye, hogy úgyszólván függetlenedik az adott ország terméseredményeitől és – például a gyümölcsválaszték tekintetében – már-már megszünteti az idényjelleget is. (Nemrégiben a britek végeztek fölmérést arról, tudják-e a vásárlók, mikor érik hazájukban a borsó, a retek, a szamóca, a szilva, a körte, az alma. Kiderült: a döntő többségnek fogalma sincs róla, minthogy szinte egész évben ott találja mindegyiket a szupermarketek polcain.) Azonban egyre kevésbé hallgatható el a fölsorolt előnyök ára, nevezetesen, hogy az élelmiszerek nagy távolságra való szállítása jelentős környezetterheléssel jár, mivel a járművek által kibocsátott szén-dioxid a klímaváltozásért felelős üvegházhatás egyik előidézője. Amerikai környezetvédők nemrégiben végzett kutatásai kiderítették, hogy az átlagos amerikai piacon kínált, más államokból érkező zöldségek és gyümölcsök szállítása 4–17-szer több üzemanyag-fölhasználással és 5–17-szer több szén-dioxid-kibocsátással jár a helyben vagy a környéken termesztettekhez képest. E vizsgálatok nyomán vezették be az úgynevezett élelmiszer-kilométert, vagyis azt a mérőszámot, ami azt mutatja, hogy az adott élelmi cikk hány kilométert tett meg a termesztési-előállítási helyétől a boltig. Brit kutatók ezt azzal egészítették ki, hogy noha a szállítási távolság fontos szempont, nem mindegy, milyen eszközön utazik az áru. Szerintük a legszennyezőbb a légi szállítás, amelyet a közúti követ, a vasúti fuvarozás pedig a harmadik a sorban. A legkörnyezetkímélőbb módnak a vízi szállítást találták.
origo.hu
metropol.hu
hirtv.hu
vaol.hu
origo.hu
nemzetisport.hu
magyarnemzet.hu
origo.hu
origo.hu
origo.hu
origo.hu