![](https://zoe.mediaworks.hu/public/uploaded_pictures/17563685_auto_resized.jpg?ver1)
Kilencgólos győzelemmel kezdte a női kézi BL-t a Ferencváros
nemzetisport.hu
![](https://zoe.mediaworks.hu/public/uploaded_pictures/17563685_auto_resized.jpg?ver1)
Izlandon 1905-ben alakult meg a Landsdomur, egy különleges parlamenti bíróság, amelynek az a feladata, hogy ítéletet mondjon a kormányzat ama tagjai felett, akik bűncselekményt követtek el. Ezt a testületet azóta soha sem hívták össze – most valószínűleg mégis összeül.
Az izlandi parlament – angolos átírásban Althing – kis többséggel megszavazta, hogy Geir Haarde volt miniszterelnök ügyét a Landsdomur elé kell terjeszteni: majd ez a testület dönt arról, hogy a volt kormányfő ügyében kell-e tárgyalást tartani, és ítéletet hozni. A BBC nem említette meg, hogy a 63 tagú parlamentben hogyan alakult ki a „kis többség”, amely végül is hanyagsággal, felelőtlenséggel vádolta a volt miniszterelnököt.
A döntés alapja az a jelentés, amely megállapította, hogy Geir Haarde kormányfőnek sokkal többet kellett volna tennie azoknak a gazdasági károknak a megakadályozásáért vagy korlátozásáért, amelyeket az izlandi bankok 2008 őszi összeomlása okozott. A jelentés azért vádolja a volt kormányfőt súlyos hanyagsággal, mert nem tett semmit a bankok megrendszabályozására, a banki tartalékok képzése, a bankok mérlegének kiegyensúlyozása érdekében.
Haarde a tavaly kirobbant tüntetések miatt távozott posztjáról. A parlamenti döntés hallatán kijelentette: lelkiismerete tiszta és a vádaktól éppen a bíróság fogja majd megvédeni. „Ami itt folyik, az a politikai üldözéssel határos” – mondta. Ha az 59 éves volt kormányfőt a Landsdomur bűnösnek találja, akár két évi börtönbüntetésre is ítélhetik.
Izland volt a 2008 őszén kirobbant hitelválság egyik első áldozata. Amikor a hitelpiac összeomlott, az izlandi bankokban annyi külföldi pénz volt elhelyezve, amelynek összege legalább hatszorosan haladta meg a szigetország éves bruttó hazai össztermékét (GDP). Izland nem tudott fizetni. A kormány ekkor maga alá vonta az ország három legnagyobb bankját, hogy stabilizálja a pénzügyi rendszert – de ez nem sikerült. Izland ekkor kénytelen volt – nyugati országként évtizedek óta először – segítségért fordulni a Nemzetközi Valutaalaphoz (IMF).
A 2008-ban kirobbant válságig a 103 ezer négyzetkilométeren elterülő sziget mintegy 325 ezer lakosának életszínvonala a legmagasabbak közé tartozott. Az egy főre eső GDP összege megközelítette a 40 000 dollárt (8,2 millió forint, Magyarországon ez a szám az IMF szerint 18 ezer dollár). A sziget elsősorban a halászatból élt, de később rájött, hogy a banküzlet jobban jövedelmez – ez lett a veszte. Most milliárdokkal tartozik főleg brit és holland betéteseknek. Rászánta magát arra a lépésre is, amelyet mindeddig hevesen elutasított: felvételét kérte az Európai Unióba. A kérést már be is nyújtotta, de most a lakosság többsége követeli annak visszavonását. Az EU-tagság ugyanis alaposan korlátozná Izland halászati jogait.
Geir Haarde azzal védekezik, hogy nem a miniszterelnökként tett lépései okozták a bankok összeomlását, s a bankválságot sem az ő, sem pedig a kormánya nem tudta volna megelőzni. Mégis előfordulhat, hogy a globális gazdasági válság helyi következményeiért egy miniszterelnököt állítanak bíróság elé.
nemzetisport.hu
metropol.hu
travelo.hu
magyarnemzet.hu
vaol.hu
origo.hu
nemzetisport.hu
origo.hu
origo.hu
origo.hu
origo.hu