![](https://zoe.mediaworks.hu/public/uploaded_pictures/17564266_auto_resized.jpg?ver1)
Drámai különbséggel nyert a német válogatott, de még nincs veszve semmi
origo.hu
![](https://zoe.mediaworks.hu/public/uploaded_pictures/17564266_auto_resized.jpg?ver1)
Hegyi területen vásároltak építési telket a vevők. Az eladók a szerződésben vállalták, hogy az építkezés kezdetére elkészül az út. A vételárat kifizették, a telek az ingatlan- nyilvántartásban átkerült az új tulajdonos nevére, de az út a kijelölt időpontra nem készült el. A vevők felszólították az eladókat, hogy építsék meg az utat, amit azok egy újabb határidőre – az eredetihez képest hároméves késéssel – vállaltak is. Csakhogy az a póthatáridőre sem készült el. A vevők erre elálltak a szerződéstől, vettek egy másik ingatlant, és kártérítést kértek az eladóktól.
Mivel az eladók nem siettek visszaadni az építési telek árát, ezért a vevők pert indítottak ellenük. A keresetüket arra alapozták, hogy a szerződés teljesítésével az eladók késedelembe estek, ezért jogosan álltak el a szerződéstől. Kérik, hogy az ingatlan kerüljön vissza az eladók nevére, s kötelezze a bíróság őket a vételár visszaadására. A másodlagos kereseti kérelmükben ugyanezt kérték, de hibás teljesítésre hivatkozva.
Az eladók azt mondták, nyilvánvaló, hogy a vevők összevissza beszélnek, mert egyszerre perelnek késedelem és hibás teljesítés miatt. Ha valaki hibásan teljesített, akkor biztos, hogy már teljesített, vagyis nem eshetett késedelembe. Ezen túl a késedelem miatt csak akkor állhattak volna el a vevők, ha bizonyítják, hogy a szerződés teljesítéséhez fűződő érdekük elmúlt – de ez nem történt meg. Az első felvetés nagyon ravasznak tűnik, de csak egyszerű maszlag, hiszen a különböző kereseti kérelmek nyilvánvalóan az események más-más értelmezéséből fakadó esetekre vonatkoztak. Ha az eladó nem épített utat, azt lehet késedelemnek értelmezni, ha úgy nézzük, hogy a szerződés tárgya egy betonúttal ellátott telek volt, ami nem készült el időre. De lehet hibás teljesítésnek is értelmezni, ha azt nézzük, hogy az eladó idejében átadott valamit – tehát teljesített –, ami azonban a szerződésben leírt tulajdonságoknak – ingatlan a hozzá vezető aszfaltúttal – nem felelt meg.
Az eladók védekezésének másik pontja még ennyire sem állt meg: a törvény ugyanis kimondja, hogy az érdekmúlást nem kell bizonyítani, ha a jogosult az utólagos teljesítésre megfelelő határidőt szabott, és az eredménytelenül telt el. A vevők pontosan ezt tették, vagyis az elállásuk jogos. Az eladóknak vissza kellett fizetniük a vételárat, és megtéríteniük a késdelemmel okozott kárt a vevőknek.
origo.hu
mindmegette.hu
origo.hu
hirtv.hu
kemma.hu
origo.hu
mindmegette.hu
origo.hu
nemzetisport.hu
origo.hu
origo.hu
origo.hu