![](https://zoe.mediaworks.hu/public/uploaded_pictures/17564266_auto_resized.jpg?ver1)
Drámai különbséggel nyert a német válogatott, de még nincs veszve semmi
origo.hu
![](https://zoe.mediaworks.hu/public/uploaded_pictures/17564266_auto_resized.jpg?ver1)
Az idei év egyik legfontosabb világpolitikai eseménye az amerikai elnökválasztás. Az egész világ sorsára hatással lesz, hogy november 8-án ki kerül a Fehér Házba. De hol vagyunk még attól?
Kép: WINTERSET, IA - JANUARY 19: Republican presidential candidate Donald Trump speaks at the John Wayne Birthplace Museum on January 19, 2016 in Winterset, Iowa. Trump received the endorsement of Aissa Wayne, John Wayne's daughter. (Photo by Aaron P. Bernstein/Getty Images), Fotó: Aaron P. Bernstein
Az amerikai elnökválasztás kampánya már javában zajlik. Ígéretekben nincs hiány, olykor egészen hajmeresztő ötletbörze folyik a világot jelentő deszkákon vagy a tévéstúdiókban.
A csörte lényegét legérzékletesebben talán a Mario Cuomónak, New York állam egykori kormányzójának tulajdonított, ám a demokrata színekben induló Hillary Clinton szóhasználatában elhíresült mondás fejezi ki a legjobban: „Kampányolj költészetben, kormányozz prózában”.
Tény, hogy az Egyesült Államokban az elkövetkező öt hónap – ha nem is mindig lírai hangnemben – az előválasztásokról szól majd, a harc a republikánus és a demokrata indulók közt az elnökjelöltségért folyik, pártválasztmányi gyűlésekkel, szuperkeddekkel és elnökjelölti vitákkal téve izgalmassá a következő hónapokat.
Az előválasztási időszakot júniusban a két párt konvenciója zárja, amelyen hivatalosan nyilvánosságra hozzák annak a két jelöltnek a nevét, akikre az amerikaiak november 8-án leadhatják szavazataikat, és akik közül a győztes jövő év januárjában elfoglalhatja a Fehér Házat.
A novemberi elnökválasztásig még hosszú az út. Addig is nézzük, kik a legesélyesebbek!
A republikánus mezőnyt Donald Trump milliárdos üzletember uralja (35 százalék a legújabb közvéleménykutatások szerint). Bevándorlás- és intézményi rendszerekkel szembeni ellenségességével, valamint az „egy vagyok közületek” kép táplálásával egyelőre viszi a prímet a konzervatív amerikaiak körében. A népszerűségi lista második fokán (19,4 százalék) álló Ted Cruz kőkonzervatív texasi szenátor is velőt rázó kijelentéseivel égett bele a köztudatba. A klímaváltozás szerinte minden tudományos alapot nélkülöző baloldali teória.Marco Rubio (11,9 százalék) esélye a sikerre egyre fogy. Úgy tűnik, a Jebb Bush-kampány kifulladt, a 4,8 százalékos népszerűséggel ötödik helyre csúszott Ben Carson mögé.
A demokraták abszolút esélyese továbbra is Hillary Clinton (48,3 százalék). A korábbi külügyminiszter már kampánynyitásában lírai hangot ütött meg, nők, bevándorlók ügyeit felkaroló, szociálisan érzékeny programja eddig nyerőnek bizonyult annak ellenére, hogy ő maga multimilliárdos, 300 ezer dolláros óradíjjal dolgozik, ha megválasztanák, a legvagyonosabb elnök lehetne.
A marxistának kiáltott Bernie Sanders független szocialista jelölt meglepő sikereket ért el, Clintonhoz egyre közelebb kerül (35,5 százalék). A politikus harminc éve hirdeti ugyanazt a baloldali programot, amely mostanra érte el az amerikaiak ingerküszöbét. Bár a 78 éves politikusnak kevés az esélye az elnökségre, Clinton dolgát nehezítheti – a fegyvertartásról és a vagyoni egyenlőtlenségekről szóló vitájuk nem az utóbbi politikusnak kedvezett.
JELÖLTÁLLÍTÓ GYŰLÉSEK
Július 18-21.:
Republikánusok nemzeti
konvenciója
Július 25-27.:
Demokraták nemzeti konvenciója
Bernie Sanders tervei közt szerepel
a 15 dolláros minimálbér, egymilliárd dolláros infrastruktúrafejlesztés, bevezetné a skandináv jóléti államok szociális rendszerét, ingyenes felsőoktatást, a nagy bankok megbüntetését és projektet a fiatalok munkanélküliségének felszámolására.
origo.hu
metropol.hu
hirtv.hu
vaol.hu
origo.hu
nemzetisport.hu
magyarnemzet.hu
origo.hu
origo.hu
origo.hu
origo.hu