![](https://zoe.mediaworks.hu/public/uploaded_pictures/17564266_auto_resized.jpg?ver1)
Drámai különbséggel nyert a német válogatott, de még nincs veszve semmi
origo.hu
![](https://zoe.mediaworks.hu/public/uploaded_pictures/17564266_auto_resized.jpg?ver1)
Ha valaki beszállítja a tészhez vagy a felvásárlóhoz száz forintért a paradicsomot, hogyan lesz abból másnapra az üzletláncok polcain háromszáz forintos termék? Hová folyik el a különbség, kié a haszon? Aminek, ha csak a töredékét megkapnánk, fejleszthetnénk, európaiasan. A hazai kertésztársadalom legnagyobb dilemmáját fogalmazta meg Bengő Antal akasztói termelő.
Birtoka mintegy húszezer négyzetméternyi fóliafelületével, közepében a csodaszép új családi házzal, a díszkerttel és zöldövezettel magát a földi paradicsomot idézi a kívülálló számára az akasztói tanyavilágban. Kitűnőek az adottságok is: az egyik oldalról a Duna-völgyi-főcsatorna, a másikról a Kiskunsági-öntözőcsatorna öleli körül a vízigényes kertészetet. Ám a látszat csal.- Ebbe a beruházásba több mint százmillió forintot építettünk bele, ami döntően a bankoké. Ha nem változnak az zöldségárak, illetve az árrésből nem hagynak egy kicsit nekünk is, hogy fogom a hiteleket visszafizetni? - teszi fel a kérdést a kertész, aki tíz évvel ezelőtt kényszervállalkozóként kezdett zöldségtermesztéssel foglalkozni. - Eleinte konzervuborkát termesztettem két hektáron - folytatja -, ötéves szerződésem volt a Heinz Kecskeméti Konzervgyárral.
{p} Ámde három év elteltével a cég kivonult a piacról, egyik napról a másikra piac nélkül maradtam háromszáz tonnányi uborkával. Szakértőkkel megtanácskozva a helyzetet, átálltam a hideg fóliás termesztésre. Gazdahitel segítségével építettem föl az első sátrakat, majd további kölcsönökből, pályázati pénzből a több mint 18 ezer négyzetméternyi növényházat. Évente kétszázötven tonna paradicsomot és ugyanennyi egyéb zöldségfélét tudunk itt megtermelni.Az egyik fóliasátor alatt éppen zöldhagymát szednek és csomagolnak az asszonyok. Az áru zömét a mórahalmi tész közvetítésével értékesítik. Ám a termelői szervezetek is ki vannak szolgáltatva a multicégeknek. - Ez a legjobban működő magyar tész, de nem kapott annyi támogatást, hogy a külföldi áruházláncokéhoz fogható logisztikai központot hozhasson létre - méltatlankodik Bengő gazda. - Termékeink minősége már megfelel az uniós követelményeknek, de nem látom azokat a kereskedelmi szervezeteket, amelyek a külföldi piacot céloznák meg. Pedig Magyarországnak, főképpen július 20-ától októberig, jó esélye van minőségi zöldségfélékkel megjelenni a nyugat-európai piacokon, csakhogy nem dömpingáron, és a mi zsebünkben is kellene valaminek maradnia a bevételből.
{p} Szerintem a kormányzatnak lenne feladata, hogy az elkövetkező két-három évben céltudatosan, hazai és uniós pénzből, támogatást juttasson azoknak, akik ténylegesen jó minőséget és mennyiséget termelnek.- Ha nem társulok, nem tudom eladni a termést és nem lesz miből fizetni a hitelt. Hiszen az elmúlt években nemhogy tőkét, profitot tudtunk volna kovácsolni a fejlesztésekhez, hanem elszegényedtünk, eladósodtunk. Ha viszont beveszem a külföldi partnert a vállalkozásomba, az rögtön eldönti, hogy a technikai berendezésem gyönge, elavult, fejlesztést ajánl, amihez persze nincs meg a tőkém, így a tőkerészből kell valamit leadnom. Ha tehát a vagyonom ötven százalékát eladom most, hogy megmeneküljek a hitelektől, később pedig 15 százalékot fordítok a fejlesztésre, két-három éven belül semmi sem marad a birtokomból. Hosszas vívódás után mégis kénytelen voltam elfogadni egy magyar-holland cég ajánlatát. Néhány fólia alatt új, ökotermesztési technológiát próbálunk ki, és a cég biztosítja a piacra jutást. Ezzel a próbálkozással a meglévő tész-partnereim érdekeit sem sértem, ugyanakkor megpróbálok egy lépéssel közelebb kerülni az uniós piachoz. Most bizakodó vagyok, mert úgy tűnik, hogy emberséges, jó üzletfelekre találtam.
origo.hu
metropol.hu
hirtv.hu
vaol.hu
origo.hu
nemzetisport.hu
magyarnemzet.hu
origo.hu
origo.hu
origo.hu
origo.hu