![](https://zoe.mediaworks.hu/public/uploaded_pictures/17564266_auto_resized.jpg?ver1)
Drámai különbséggel nyert a német válogatott, de még nincs veszve semmi
origo.hu
![](https://zoe.mediaworks.hu/public/uploaded_pictures/17564266_auto_resized.jpg?ver1)
Nagy Elemér, Arló
A paradicsomvész (más néven burgonyavész vagy ragya) a fitoftóra gomba fertőzése következtében fellépő járványszerű betegség. A gomba gyors felszaporodásához kedvező a hűvös, csapadékos nyári és őszi időjárás. Ilyenkor védekezés hiányában a betegség néhány nap alatt szinte leperzselheti a paradicsom- és burgonyaültetvényeket. Korábban nem okozott akkora kárt, mint napjainkban, viszont az utóbbi évtizedben Amerikából bekerült virulensebb törzse az itt élő gomba agresszivitását megerősítette, és a kártétel jelentőssé vált az egész Kárpát-medencében. A megyei növény-egészségügyi és talajvédelmi állomásokon általában működtetnek megfigyelőrendszereket a járványveszély előrejelzésére, és tájékoztatást is adnak a védekezés lehetőségeiről. Hatékonyan csak megelőzéssel védhetjük meg a növényeket: a fertőzött növények megsemmisítésével, a vetőmagok csávázásával, vetésváltással, valamint legkésőbb az első tünetek (hajtáscsúcsok beszáradása) megjelenésétől (általában május közepétől) vegyszeres permetezéssel. A kórokozónak a burgonya és a paradicsom mellett a velük rokon gyomnövények (például ebcsucsor, csattanó maszlag) is a gazdanövényei, ezért nagyon fontos, hogy a paradicsom, a burgonya, a paprika és a tojásgyümölcs három-négy éven belül ne kerüljön azonos helyre, a rokon gyomnövényeket pedig távolítsuk el. Veszélyeztetett a paradicsom és a burgonya a mély fekvésű, hideg, párás területeken és sűrű ültetésben is, ahol lombon megülő párában a kórokozók gyorsan felszaporodhatnak. Jól átszellőző területeken, nagyobb tőtávolságra, ikersorba telepített töveken kisebb a fertőzés veszélye, ott hatékonyabb a növényvédelem is. A túltrágyázás, különösen a nitrogéntúladagolás, valamint a lomb öntözése is veszélyeztető tényező, ezért ezeket kerülni kell!
A vegyszeres védekezést május második felétől tanácsos megkezdeni - a lomb megerősödéséig szerves hatóanyagú szerekkel (Acrobat MZ, Dithane M45), majd az első terméskötődéstől inkább a hosszabb hatásidejű, környezetre kevésbé ártalmas, réztartalmú szerekkel (Curzate R, Cupfer Fusilan WG, Zetanil R, Miltox Special Extra). A hatékony védekezés érdekében két-három rezes permetezés után egy szerves hatóanyagú permetezést ajánlott beiktatni. Csapadékos időben 7-10 naponként, száraz, napos időben 10-14 naponként szükséges a permetezést megismételni, bő lével. Nagyon fontos, hogy a permetlé a teljes lombot, a levelek színét és a fonákját is befedje. A permetezést a teljes időszakban, a termésérésig folytatni kell az előírt élelmezés-egészségügyi várakozási idők betartásával, aminek idejét a szerek csomagolásán feltüntetik.
Burgonyabogár jeligére
Az elmúlt évben a burgonyabogár erős felszaporodását jegyezték fel. Az áttelelő nemzedék lárvái is károsíthatnak a csírák lerágásával, de nagyobb veszélyt a burgonyabogár első nemzedékének - általában május második felében - és a második nemzedékének - július-augusztusban - megjelenő lombrágó lárvái jelentenek. Házikertben a rajzó bogarak, valamint a levelek fonákjára lerakott sárga tojáscsomók összegyűjtésével és megsemmisítésével is védekezhetünk. A vegyszeres beavatkozás leghatékonyabb a lárvakelés időszakában, amikor a fiatal lárvák testét védő kitinréteg még nem alakult ki. Ilyenkor a lombra permetezett kitinszintézis-gátló szerek (Nomolt 15 EC, Match 50 EC) a lárvákat megmérgezik. Megfelelő időben kijuttatva mindkét nemzedék ellen egy-egy permetezéssel, a legkisebb környezeti terheléssel megvédhető a burgonya.
origo.hu
metropol.hu
hirtv.hu
vaol.hu
origo.hu
nemzetisport.hu
magyarnemzet.hu
origo.hu
origo.hu
origo.hu
origo.hu