![](https://zoe.mediaworks.hu/public/uploaded_pictures/17563565_auto_resized.jpg?ver1)
A NATO vezetője példátlan fenyegetést küldött Kínának
origo.hu
![](https://zoe.mediaworks.hu/public/uploaded_pictures/17563565_auto_resized.jpg?ver1)
Kimondta július közepén a hágai székhelyű Állandó Választottbíróság: Kínának nincs történelmi joga a dél-kínai-tengeri területekhez. A kínaiak, ahogyan azt előre jelezték, nem fogadják el a döntést. Hatalmas gazdasági potenciállal rendelkezik a Dél-kínai-tenger – természeti erőforrásaiért a szomszédos országok szoros versengésben állnak egymással. A tenger szigeteit hat ország követeli magának. Kína, Tajvan és Vietnam igényt tart a tenger északi részén lévő Paracel-szigetekre, a Spratlyszigetek jelentős részére mellettük a Fülöpszigetek is jogot formál, Malajzia és Brunei pedig az utóbbiak közül szeretné magáénak tudni a partjához közel esőket.
Kép: NANJING, CHINA - JULY 12: Guides explain in front of the 3D map of South China Sea at Nanjing Ocean National Defense Education Museum on July 12, 2016 in Nanjing, Jiangsu Province of China. The People\'s Daily, official newspaper of Communist Party of China, accused Philippines\' so-called South China Sea arbitration which would be announced on Tuesday by the Arbitral Tribunal at The Hague. Chinese media said the arbitration initiated by the Philippines was instigated and manipulated by the United States, and was irresponsible and injustice on international legal system., Image: 293864730, License: Rights-managed, Restrictions: , Model Release: no, Credit line: Profimedia, ChinaFotoPress, Fotó: Profimedia
A legkeményebb játékos, azaz Kína és a többi délkelet-ázsiai ország közötti viták igen forróvá tették a vidéket. Kína nem fogad el nemzetközi döntéseket, hanem kétoldalú tárgyalásokat szorgalmaz a többi féllel, amelyek nagyjából mind Kína javára dőlnének el.
Csakhogy bármikor felbukkanhat a Délkínai-tengeren az Egyesült Államok is. Utóbbi az 1940-ben, az Egyesült Királysággal megkötött Rombolók Támaszpontokért Egyezmény óta (a nácik által megtépázott brit haditengerészet ötven rombolót kapott cserébe az óceáni bázisaiért) a világtengerek ura – gyakorlatilag minden meleg tengeri útvonal az ellenőrzése alá került. Az USA ugyan semlegesnek nyilatkozta magát a vitában, de valójában Kína ellenében foglal állást, a többi igénylő államot támogatva. Amerikai hadihajók vagy kémrepülők a környéken nem számítanak ritkaságnak.
A helyzetet tovább bonyolítja, hogy Kína nemcsak zátonyokat foglal el, hanem mesterséges szigeteket kezdett építeni, amelyeken tengerészeti támaszpontokat létesít.
Az említett bíróság többek között ezek kapcsán mondta ki, hogy Kína megsértette a Fülöp-szigetek szuverenitását a szigetországhoz közeli zátonyokon való terjeszkedéssel és nyersanyag-kitermeléssel. Ugyanakkor az is szerepel az indoklásban, hogy a nemzetközi szerződések megsértése mellett tevékenységével visszafordíthatatlan károkat okozott több korallzátony ökoszisztémájában.
Kína persze megvonta a vállát, és dolgozik tovább – gazdasága napi 13 millió hordó kőolajat használ fel, kétharmada külföldről érkezik. Építi hát a támaszpontokat, és olaj után keresgélne a tengerfenék alatt. Washington egyre komorabban követi a helyzet alakulását. Ha a Dél-kínai-tengeren Kína és az USA, e két nagyhatalom katonailag egymásnak feszül, azt bizony nagyon megsínylené a világ gazdasága.
origo.hu
mindmegette.hu
origo.hu
magyarnemzet.hu
vaol.hu
origo.hu
nemzetisport.hu
vg.hu
nemzetisport.hu
nemzetisport.hu
origo.hu